15. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 166. päivä (167. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 199 päivää.
- suomalainen kalenteri: Vieno, Moona, Viena
- suomenruotsalainen kalenteri: Mona, Monika
- ortodoksinen kalenteri: Aamos, Joonas, Aukusti, Kriska
- pohjoissaamenkielinen kalenteri: Viggu
- vanhemmissa kalentereissa: Justina, Vietti, Vitus, Wietti, Witus
1900–
- 1900 – Senaatin kulkulaitostoimikunta ilmoitti suomalaisten postimerkkien lakkauttamisesta. Venäläiset postimerkit tulivat pakollisiksi ulkomaanliikenteessä 14. elokuuta 1900 ja kotimaanliikenteessä 14. tammikuuta 1901.
- 1903 – Pietari I valittiin Serbian kansalliskokouksessa maan kuninkaaksi.[97]
- 1904 – Eugen Schauman harjoitteli ampumista valmistautuen seuraavan päivän attentaattiin Nikolai Bobrikovia vastaan.
- 1904 – Venäjän–Japanin sota: Telissun taistelu päättyi Japanin voittoon.[98] Venäläinen risteilijä Gromoboi upotti kaksi japanilaista kauppa-alusta.[99]
- 1904 – Höyrylaiva General Slocum paloi New Yorkissa. Onnettomuudessa kuoli yli tuhat ihmistä, ja se oli kaupungin eniten ihmishenkiä vaatinut onnettomuus ennen syyskuun 11. päivän iskuja.[100]
- 1905 – Panssarilaiva Potemkin, jonka miehistö oli kapinoinut ja kaapannut vallan laivalla, saapui Odessaan. 5 000 kaupungin asukasta aloitti myötätunnosta mielenosoituksen, joka tukahdutettiin verisesti ”Odessan portailla” ja muualla kaupungin satama-alueella.[101]
- 1907 – Osakeyhtiö ”Brändö Villastad” perustettiin. Yhtiö perusti Helsingin Kulosaaren huvilakaupungin.
- 1907 – Toinen Haagin kansainvälinen rauhankonferenssi alkoi.[102]
- 1908 – Neljäs Suffragetti-liikkeen kansainvälinen kokous avattiin Amsterdamissa.[103]
- 1913 – Bud Bagsakin taistelu päättyi. Yhdysvaltain armeija kenraali John 'Black Jack' Pershingin johtamana surmasi satoja moro-kapinallisia Jolon saarella Filippiineillä, näistä osa oli naisia ja lapsia.[104]
- 1913 – Suurvisiiri Mahmud Şevket Pašša salamurhattiin Istanbulissa.[105]
- 1914 – Iso-Britannia ja Saksa allekirjoittivat Bagdadin rautatietä koskeneen sopimuksen, jolla pyrittiin rauhoittamaan eri siirtomaavaltojen oikeuksista Persiassa syntynyttä kiistaa. Allekirjoittajamaiden lisäksi myös Venäjää koskenutta kiistaa pidetään yhtenä ensimmäiseen maailmansotaan johtaneista tekijöistä.[106]
- 1915 – Ensimmäinen maailmansota: saksalainen armeijaryhmä Mackensen mursi venäläisten 8. armeijan linjan Galitsiassa kaksi päivää kestäneen hyökkäyksen jälkeen.[107]
- 1915 – Turkkilaiset viranomaiset teloituttivat satoja armenialaisia ja assyrialaiskristittyjä osana Armenian kansanmurhaa Nusaybinissa.[108]
- 1916 – Ensimmäinen maailmansota: britit valtasivat sillan saksalaisilta siirtomaajoukoilta Korogwessa Tansaniassa.[109]
- 1917 – Ensimmäinen maailmansota: Espionage Act -laki astui voimaan Yhdysvalloissa.[80]
- 1917 – Yhdysvaltain ensimmäinen mustille tarkoitettu upseerikoulu avattiin Des Moinesissa Iowassa.[110]
- 1917 – Irlannin pääsiäiskapinaan 1916 osallistuneille itsenäisyyttä ajaneille nationalistikapinallisille myönnettiin yleinen armahdus.[49]
- 1918 – Ensimmäinen maailmansota: Piaven taistelu alkoi Itävallan ja Italian joukkojen välillä.[111]
- 1918 – Ensimmäinen maailmansota: saksalaisten käynnistämät Noyonin offensiivi ja Matzin taistelu päättyivät länsirintamalla.[97]
- 1919 – Ilmailu: John Alcock ja Arthur Brown laskeutuivat Vickers Vimy -lentokoneellaan ensimmäisen välilaskuttoman Atlantin ylittäneen lennon jälkeen Clifdeniin Irlannissa.[112]
- 1919 – Yhdysvaltain joukot ylittivät Meksikon vastaisen rajan hyökätäkseen vallankumouksellisten meksikolaisten villistojen kimppuun Ciudad Juárezissa, Chihuahuassa.[104]
- 1920 – Minnesotan Duluthissa väkijoukko lynkkasi kolme raiskauksesta – luultavasti virheellisesti – syytettyä afroamerikkalaista sirkustyöläistä.[113][114]
- 1920 – Tanska otti haltuunsa Etelä-Jyllannin. Liitos oli hyväksytty kansanäänestyksessä.[115]
- 1920 – Puolan–Neuvostoliiton sota: Neuvostoliitto valtasi Vilnan.[86]
- 1921 – Bessie Colemanista tuli ensimmäinen naispuolinen afrikkalais-amerikkalainen lentäjä. Hän suoritti lentolupakirjansa Ranskassa.[116]
- 1922 – Latvian perustuslaki valmistui. Se astui voimaan 7. marraskuuta samana vuonna.[117]
- 1924 – Italian diktaattori Benito Mussolini kohtasi uransa vaikeimman sisäpoliittisen ongelman, kun hallituksen ei-fasistiset jäsenet kieltäytyivät tehtävistään, ennen kuin fasistien tekemä sosialistipoliitikko Giacomo Matteottin murha selvitettäisiin. Mussolinin suosio laski ja häntä uhattiin muun muassa yleislakolla.[86]
- 1926 – Turkin presidenttiä Kemal Atatürkia vastaan suunnattu salajuoni paljastui İzmirissä.[88]
- 1932 – Chacon sota alkoi Bolivian ja Paraguayn välillä, kun 18 bolivialaista sotilasta majuri Oscar Moscoson johdolla valtasivat Pitiantuta-järven rannalla olevan pienen paraguaylaisvaruskunnan.[41] Osapuolet luulivat virheellisesti kiistanalaisen Gran Chacon alueen sisältävän runsaita luonnonvaroja, etenkin maaöljyä.[118]
- 1932 – Lämmittäjien lakko Zürichissä kiihtyi, kun kaupungin johto kielsi mielenosoitusten järjestämisen. Poliisi iski mielenosoittajia vastaan pampuin ja sapelein. Yksi lakkolainen kuoli ja 30 loukkaantui, mukaan lukien viisi naista. Tapahtuma jäi historiaan nimellä Zürcher Blutnacht ("Zürichin veriyö").[119]
- 1932 – Franz von Papen purki natsien Sturmabteilungin toiminnan estäneen kiellon.[120]
- 1934 – Great Smoky Mountainsin kansallispuisto perustettiin.[121]
- 1934 – Adolf Hitlerin Rooman vierailun toinen ja viimeinen päivä. Hitler tapasi Mussolinin ensimmäisen kerran.[122]
- 1934 – Antisemitistisia mielenosoituksia Montrealin sairaaloissa Kanadassa. Viisi sairaalaa meni lakkoon vastustaakseen Samuel Rabinovitch -nimisen juutalaisen harjoittelijan palkkaamista Notre-Damen sairaalaan.[123]
- 1935 – Saksalaisen taistelulaiva Scharnhorstin rakentaminen alkoi.[124][125][126]
- 1935 – Saksan merivoimat laski vesille ensimmäisen Versailles’n rauhansopimuksen kumoamisen jälkeen rakennetun sukellusveneen U-1:n.[127]
- 1936 – Kuninkaallisten ilmavoimien pommikone Vickers Wellington lensi ensilentonsa.[128]
- 1936 – Saksan armeijan asetoimisto sai tehtäväkseen kehittää rynnäkkötykin, josta tuli Sturmgeschütz III.[129]
- 1937 – Sveitsi tunnusti ensimmäisenä Abessinian kuuluvan Italialle, joka oli rikkonut Kansainliiton sopimuksia miehittämällä maan.[130]
- 1937 – Espanjan sisällissota: Adolf Hitler väitti tasavaltalaisille kuuluneen sukellusveneen ampuneen torpedoja kohti saksalaista risteilijää SMS Leipzigia ja vaati kansainvälisiä kostotoimia lojalisteille kuulunutta Valencian kaupunkia vastaan.[131]
- 1938 – Irlantilainen tasavaltalaisaktivisti Frank Ryan tuomittiin kuolemaan Espanjan sisällissodassa taistelleen irlantilaisista vapaaehtoisista koostuneen osaston johtajana.[132] Ryan onnistui pakenemaan myöhemmin.
- 1939 – Saksan asevoimien johdolle jaettiin salainen käsky, jonka mukaan Puolan offensiivi tullaan käynnistämään 20. elokuuta samana vuonna. Natseja vastustaneet saksalaisdiplomaatit Erich ja Theodor Kordt tiedottivat Lontooseen saksalaisten ja neuvostoliittolaisten välisistä diplomaattisista kontakteista.[133]
- 1939 – Äärioikeistolainen slovakkinationalisti Karol Sidor joutui natsien epäsuosioon. Hänet siirrettiin maansa Vatikaanin suurlähetystöön.[134]
- 1940 – Toinen maailmansota: Neuvostoliitto aloitti Liettuan miehityksen. Presidentti Antanas Smetona ehti paeta maasta juuri ennen puna-armeijan saapumista. Smetona pakeni Itä-Preussiin. Neuvostoliitto tulitti myös latvialaista raja-asemaa Maslenskisissa tappaen kaksi rajavartijaa ja kaksi siviiliä.[135]
- 1940 – Toinen maailmansota: taistelu Ranskasta. Verdunin linnake, joka säilyi valtaamattomana koko ensimmäisen maailmansodan, antautui saksalaisille. Liittoutuneet aloittivat sotilaidensa evakuoimisen Cherbourgista ja St. Malosta osana operaatio Arielia.
- 1941 – Toinen maailmansota: Kroatia liittyi muodollisesti akselivaltoihin.[136]
- 1941 – Toinen maailmansota: britit käynnistivät operaatio Battleaxen Pohjois-Afrikassa. Operaation tarkoitus oli vapauttaa Kyrenaikan itäosa akselivaltojen joukoista ja samalla vapauttaa Tobruk.[137]
- 1941 – Toinen maailmansota: brittiläinen kevyt risteilijä HMS Dunedin kaappasi saksalaisen huoltoaluksen Lothringenin saaden samalla merisodankäynnille tärkeää tietoa.[138]
- 1941 – Toinen maailmansota: pariisilainen David Rapoport perusti hyväntekeväisyysjärjestön Rue Amelotin komitean, joka auttoi ja pelasti tuhansia juutalaisia natsien vainolta Vichyn Ranskassa.[139]
- 1941 – Toinen maailmansota: suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona perustettiin Wienissä.
- 1941 – Toinen maailmansota: Suomen III armeijakunta alistettiin saksalaiselle esikunnalle AOK Norwegenille.
- 1941 – Toinen maailmansota: vakoilija Richard Sorge lähetti Moskovaan tiedon Saksan hyökkäyksen tarkasta ajankohdasta. Stalin ei uskonut varoitusta.[140]
- 1942 – Toinen maailmansota: Operaatio Harpoon päättyi Italian laivaston voittoon Välimerellä.
- 1942 – Holokausti: Oskar Dirlewangerin johtama Waffen-SS-yksikkö murhasi 1 800 ihmistä Borkin kylässä Venäjällä.[141]
- 1943 – Toinen maailmansota: Luftwaffen suihkumoottorikäyttöinen pommi- ja tiedustelukone Arado Ar 234 lensi ensilentonsa.[142]
- 1943 – Beaumontin rotumellakassa Teksasissa kuoli neljä ihmistä, kolme mustaa ja yksi valkoinen. Väkivaltaisuudet jatkuivat vielä seuraavaan aamuun.[143]
- 1944 – Toinen maailmansota: Saipanin taistelu alkoi Yhdysvaltain ja Japanin välillä.[19] Yhdysvaltalaiset B-29 Superfortress -pommikoneet pommittivat Japanin pääsaaria ensimmäistä kertaa sitten Doolittlen iskun.[144] Myös kiinalaiset pommikoneet pommittivat kyushulaista terästehdasta.[86]
- 1944 – Toinen maailmansota: Japanin ja brittiläisen kansainyhteisön joukkojen välillä Burman viidakoissa käyty Arakanin toinen taistelu päättyi.[145]
- 1944 – Toinen maailmansota: saksalaisten ensimmäinen suuri kostoaseisku. Lontoota kohti laukaistiin 244 V1-ohjusta.[137]
- 1944 – Jatkosota: ylipäällikkö Mannerheim määräsi vetäytymisen VKT-linjalle (Viipuri-Kuparsaari-Taipale). Hän määräsi myös Itä-Karjalassa olleet suomalaisjoukot vetäytymään. Karjalankannaksella sijaitseva Vuokselan kunta evakuoitiin. Kunta kuului myöhemmin Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Kuuterselän taistelu päättyi puna-armeijan läpimurtoon VT-linjalla.
- 1945 – Natsihallinnon aikana kielletty Saksan sosialidemokraattinen puolue (SPD) perustettiin uudelleen.[146]
- 1945 – Tampereen Hipposkylä valmistui.[147]
- 1945 – Neuvostoliitto ratifioi ystävyys-, yhteistyö- ja avunantosopimuksen Jugoslavian kanssa. Samana päivänä Neuvostoliitto ja Unkarin väliaikaishallitus allekirjoittivat sopimuksen Unkarin sotakorvauksista Neuvostoliitolle.[148]
1950–
- 1950 – Korean sota: Pohjois-Korea alkoi siirtää joukkoja maan etelärajaksi sovitulle 38. leveyspiirille. Joukot ylittivät rajan ja aloittivat Korean sodan kymmenen päivää myöhemmin.[149]
- 1950 – David Greenglass tunnusti osallistuneensa Julius Rosenbergin kanssa vakoiluun Neuvostoliiton hyväksi. Rosenberg oli Greenglassin lanko.[150]
- 1951 – Korean sota: Kolumbia lähetti jalkaväkipataljoona Batallón Columbian Etelä-Korean tueksi. Pataljoona oli ensimmäinen koskaan Aasiassa taistellut latinalaisamerikkalainen maavoimien yksikkö.[151]
- 1952 – Kambodžan kuningas Norodom Sihanouk järjesti vallankaappauksen, jossa hän palautti itselleen vallan demokraattien hallitukselta.[152]
- 1953 – Brittijoukot tappoivat 125 Mau Mau -itsenäisyystaistelijaa Aberdaren metsässä Keniassa.[98]
- 1954 – Viiden suurvallan ja Korean sotaan osaaottaneiden valtioiden pitämä Geneven rauhankonferenssi päättyi. Konferenssi alkoi 26. huhtikuuta.[153]
- 1954 – Tuleva presidentti Ngô Đình Diệm astui Vietnamin pääministerin virkaan.[154]
- 1955 – Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat Washingtonissa yhteistyöstä ydinvoiman rauhanomaisen käytön edistämiseksi.[80]
- 1956 – Vietnam tunnusti Spratlysaarten kuuluvan Kiinalle. Tästä huolimatta Vietnam on sittemmin pyrkinyt saamaan saaria omakseen.[155]
- 1956 – Ernesto de la Guardia voitti presidentinvaalit Panamassa.[86]
- 1957 – Britannian pääministeri Harold Macmillan vetosi kirjeitse Neuvostoliiton pääsihteeri Nikolai Bulganiniin aseiden purkamisen aloittamiseksi ja poliittisten jännitteiden lievittämiseksi.[156]
- 1958 – Kolme Unkarin kansannousun johtajaa tuomittiin kuolemaan Budapestin kansantuomioistuimessa.[157]
- 1960 – Argentiina valitti YK:ssa Adolf Eichmannin laittomasta siirtämisestä Israeliin.[158]
- 1960 – Mielenosoitukset Japanin ja Yhdysvaltojen välistä turvallisuus- ja yhteistyösopimusta (ANPO) vastaan Tokiossa yltyivät väkivaltaisuuksiksi. 20-vuotias naisopiskelija Michiko Kamba rusentui kuoliaaksi.[159]
- 1961 – ”Kukaan ei aio rakentaa mitään muuria!”, julisti Itä-Saksan valtionpäämies Walter Ulbricht kansainvälisessä lehdistötilaisuudessa. Berliinin muurin rakentaminen aloitettiin kaksi kuukautta myöhemmin.[160]
- 1964 – Viimeinen ranskalaisten joukkojen pääosa poistui Algeriasta jättäen Évianin rauhassa sovitun varuskunnan Mers El Kébiriin.[161]
- 1964 – G77, 77 kehitysmaan järjestö, perustettiin yhteisellä julistuksella YK:n kauppa- ja kehityskonferenssissa.[162]
- 1964 – Vietnamin sota: Yhdysvaltain puolustushaarakomentajien neuvosto valmisti listan 94 tärkeimmästä pommituskohteesta Pohjois-Vietnamissa. Lista toteutettiin Yhdysvaltain puolustusministeri Robert McNamaran pyynnöstä. Yhdysvallat liittyi avoimesti sotaan alle kahden kuukauden kuluttua.[163]
- 1965 – Vietnamin sota: yhdysvaltalaiset maajoukot aloittivat ensimmäisen hyökkäyksensä Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintaman (Vietkong) joukkoja vastaan.[164][165]
- 1969 – Georges Pompidou aloitti presidenttikautensa Ranskassa Charles de Gaullen jälkeen.[166]
- 1969 – Hondurasissa mellakoitiin El Salvadorin voitettua jalkapallon toisen karsintapelin Hondurasia vastaan. Kolmannen pelin jälkeen maiden välille puhkesi ”jalkapallosota”.[167]
- 1969 – Tšadissa järjestettiin ensimmäiset presidentinvaalit yleisellä äänioikeudella. Diktaattorin ottein hallinnut istuva presidentti François Tombalbaye oli vaalien ainoa ehdokas ja voittaja.[168]
- 1970 – Työläisten mielenosoitus tukahdutettiin väkivaltaisesti Istanbulissa.[88]
- 1971 – Neuvostoliiton uusi Suomen-suurlähettiläs Viktor Maltsev saapui Helsinkiin.
- 1971 – Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon yritti estää New York Timesiä julkaisemasta salaista asiakirjaa, joka tunnetaan nimellä ”Pentagon Papers”.[169][170]
- 1972 – Terroristijärjestö Punaisen armeijakunnan johtavat jäsenet Ulrike Meinhof ja Gerhard Müller pidätettiin Langenhagenissa.[171]
- 1972 – Tongan kuningas Taufa’ahau Tupou IV julisti Minerva-riutan kuuluvan Tongalle.[172]
- 1974 – Nixon vieraili neuvottelemassa Damaskoksessa Syyrian presidentti Hafiz al-Assadin kanssa. Maiden välit normalisoitiin ensimmäisen kerran sitten vuoden 1967.[167]
- 1975 – Liberaalinen Kansanpuolue valitsi presidentti Urho Kekkosen ehdokkaakseen vuoden 1978 vaaleihin.
- 1975 – Yhdysvaltalainen sanomalehti Chicago Tribune julkaisi etusivullaan uutisen, jossa kerrottiin CIA:n suunnitelleen Ranskan presidentin Charles de Gaullen murhaa 1960-luvulla.[173]
- 1977 – Espanjassa järjestettiin vaalit ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1936.[174]
- 1977 – Italiassa alkoi terroristijärjestö Punaisten prikaatien oikeudenkäynti, jossa viisi syytettyä tuomittiin vankeuteen.[175]
- 1977 – Fouga Magister -suihkukone (FM-56) putosi syöksyi maahan taitolentoesityksessä Kauhavalla. Onnettomuus oli yksi lukuisista konetyypille sattuneista.
- 1978 – Amintore Fanfani aloitti virkansa Italian presidenttinä.[175]
- 1981 – Alkoholijuomien välittämisestä alle 18-vuotiaille nuorille – myös maksua siitä perimättä – tuli Suomessa lainmuutoksen nojalla rangaistava teko.[176]
- 1981 – Yhdysvallat antoi Pakistanille kolmen miljardin dollarin kokoisen taloudellisen ja sotilaallisen tukipaketin.[154]
- 1981 – Afganistanissa perustetaan Afganistanin kansandemokraattisen puolueen kattojärjestö Kansallinen rintama.[177]
- 1982 – Argentiinan presidentti Leopoldo Galtieri ilmoitti erostaan televisiopuheessa. Ero tuli seurauksena Galtierin aloittamassa Falklandin sodassa kärsitystä tappiosta.[178]
- 1985 – TWA:n lennon 847 kaapanneet terroristit julistivat vaatimuksensa ja ampuivat ensimmäisen panttivankinsa.[179]
- 1985 – Israelin tukema Etelä-Libanonin armeija SLA vapautti panttivankinaan pitämänsä 25 suomalaista Libanonissa toiminutta rauhanturvaajaa noin viikon vankeuden jälkeen.[180]
- 1987 – Opiskelijavaihto Erasmus-ohjelman perustamispäivä.[181]
- 1987 – Chilen salainen poliisi aloitti operaatio Albanian. Kaksipäiväisen operaation aikana tapettiin 12 ja vangittiin kahdeksan vasemmistolaiseen Augusto Pinochetin hallintoa vastustaneen vastarintaliikkeen Frente Patriótico Manuel Rodríguezin (FMPR) jäsentä.[182]
- 1988 – Pakistanin presidentti Muhammad Zia ul-Haq antoi asetuksen, jonka mukaan uusi šariaa perustanaan pitävä lakijärjestelmä tulisi korvaamaan kaikki olemassa olevat lait.[183]
- 1988 – 14. dalai-lama julkaisi Strassburgin esityksen Euroopan parlamentille pitämässä puheessaan. Esitys oli kompromissi, jonka avulla hän pyrki lisäämään vapautta Tiibetissä vaikka poliittinen hallinto säilyisi yhä valtiota miehittävällä Kiinalla.[184]
- 1988 – Kuusi sotilasta kuoli IRA:n pommi-iskussa Lisburnissa, Pohjois-Irlannissa.[165]
- 1989 – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II löi Ronald Reaganin ritariksi.[185]
- 1990 – Romanian presidentin Ion Iliescun apuun kutsumat kaivostyöläiset tukahduttivat opiskelijamellakan Bukarestissa. Iliescu piti kiitospuheen noin 10 000 osallistuneelle kaivostyöläiselle. Kaksi päivää aiemmin alkaneissa väkivaltaisuuksissa poliisi ja kaivostyöläiset olivat tappaneet, vammauttaneet ja vahingoittaneet useita ihmisiä.[186]
- 1991 – Kanadassa perustettiin Québecin itsenäisyyttä ajava puolue Bloc Québécois.[187]
- 1991 – Pinatubon tulivuoren purkaukset päättyivät jättipurkaukseen, joka nosti tuhkaa 34 kilometrin korkeuteen.[188]
- 1991 – Bangladeshin syklonin uhrien auttamista varten aloitettu kansainvälinen hätäapuoperaatio Operaatio Sea Angel päättyi.[189]
- 1991 – Viimeiset Yhdysvaltain merijalkaväen joukot lähtivät pohjois-Irakista.[190]
- 1992 – Berliinissä alkoi ensimmäinen lentonäytös sitten toisen maailmansodan syttymisen.[191]
- 1992 – Jugoslavian hajoamissodat: Kroatia ja Bosnia-Hertsegovina allekirjoittivat diplomaattisen avunantosopimuksen, joka salli toisen maan edustaa toista.[192]
- 1992 – Jugoslavian hajoamissodat: Bosnian kroaattiarmeija HVO valtasi Mostarin itäosan Mostarin taisteluissa.[193]
- 1993 – Paavi Johannes Paavali II siunasi Almudenan katedraalin Madridissa.[194]
- 1993 – Bosnian sota: serbit, kroaatit ja bosniakit allekirjoittivat tulitaukosopimuksen.[195] Samaan aikaan Wienissä kokoontui 20. kerran kansainvälinen ihmisoikeuksien konferenssi, joka laati julistuksen, jonka mukaan serbit olivat syyllistyneet kansanmurhaan ja sotarikoksiin Bosniassa.[196]
- 1994 – Suomessa otettiin käyttöön prikaatikenraalin arvo YK-tehtäviä varten.[197]
- 1994 – Israel ja Vatikaanivaltio solmivat diplomaattisuhteet.[198]
- 1995 – Jugoslavian hajoamissodat: bosniakit yrittivät vapauttaa serbijoukkojen piirittämän Sarajevon Bosnian sodassa.[199]
- 1996 – IRA:n pommi haavoitti 200 ihmistä Manchesterissa tuhoten myös osan kaupungin keskustaa.[200]
- 1997 – Terroristi Mir Aimal Kasi pidätettiin Pakistanissa pitkään kestäneen kansainvälisen ajojahdin jälkeen. Kasi oli tunkeutunut CIA:n päämajaan Langleyssä Virginiassa tammikuussa 1993 ja ampunut viisi virkailijaa.[201]
- 1999 – ”Rautatiemurhaajana” tunnettu sarjamurhaaja Ángel Maturino Reséndiz murhasi viimeiset yhdeksästä uhristaan Illinoisissa.[202]
- 1999 – Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton vaati Pakistanin armeijaa vetäytymään Kashmirista. Islamabadista vastattiin, etteivät hyökkääjät ole hallituksen vallassa.[203]
- 2000 – Pohjois- ja Etelä-Korean johtajat allekirjoittivat yhteistyöhön ja ystävyyteen perustuvan sopimuksen valtioiden välisessä kokouksessa.[204]
- 2004 – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush yritti torjua Irakin sotaa vastustavien arvostelut ja väitti yhä Irakin syrjäytetyn presidentin Saddam Husseinin omanneen kytköksiä terroristijärjestö Al-Qaedan kanssa.[205]
- 2005 – Saksan liittopäivät tunnusti vuoden 1915 Armenialaisten kansanmurhan.[206]
- 2005 – Edgar Ray Killenin oikeudenkäynti alkoi. Ku Klux Klanin jäsen Killen järjesti kolmen kansalaisoikeusaktivistin murhan Mississippissa 1964. Murhista ja niiden tutkinnasta tehtiin elokuva Mississippi palaa (1988).[207]
- 2006 – Serbia tunnusti Montenegron itsenäisyyden.[208]
- 2006 – Irakin sota vaati 2 500:nnen yhdysvaltalaissotilaan hengen. Irakin varapresidentti tiedusteli Yhdysvaltain presidentti Bushilta liittouman joukkojen poistumisaikataulua.[209]
- 2007 – Irakin sota: Pommi tuhosi sunnien Talha Bin al-Zubairin moskeijan Basrassa. Isku oli todennäköisesti kosto kaksi päivää aiemmasta shiiamuslimien moskeijan tuhosta.[210]
- 2007 – Nokkakiven huvipuisto avattiin Laukaan Lievestuoreella.[211]
- 2008 – Kosovon perustuslaki tuli voimaan.[212]
- 2012 – Nik Wallendasta tuli ensimmäinen nuorallakävelijä, joka ylitti Niagaran putoukset. Paikalla oli yli satatuhatta katsojaa. [213]
- 2013 – Pakistanin Quettassa 25 ihmistä kuoli separatistijärjestö Lashkar-e-Jhangvin tekemissä pommi-iskuissa ja hyökkäyksissä. Järjestö tuhosi myös historiallisesti arvokkaan Quaid-e-Azamin talon.[214]
- 2019 – Slovakian ensimmäinen naispresidentti Zuzana Čaputová astui virkaan. [215]
- 2022 – Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagania vuonna 1981 ampunut John Hinckley vapautettiin kokonaan. Suljetusta hoidosta hänet oli vapautettu jo vuonna 2016.[216]
- 1330 – Edvard (”Musta prinssi”), Walesin prinssi (Edvard III:n poika) (k. 1376) [19]
- 1397 – Paolo Uccello, italialainen taidemaalari (k. 1475)
- 1479 – Lisa Gherardini, Leonardo da Vincin maalaaman Mona Lisan malli (k. 1542) [289]
- 1553 – Ernest, Itävallan arkkiherttua (k. 1595) [282]
- 1594 – Nicolas Poussin, ranskalainen taidemaalari (k. 1665) [290]
- 1605 – Thomas Randolph, englantilainen runoilija (k. 1635) [46]
- 1667 – Nicolas Gédoyn, ranskalainen prelaatti ja kirjailija (k. 1744)
- 1705 – Henry Thomas Colebrooke, englantilainen astronomi ja orientalisti (k. 1837) [46]
- 1709 – Louis de Bourbon-Condé, comte de Clermont, ranskalainen aatelinen [46]
- 1734 – Johann Ernst Altenburg, saksalainen trumpetisti, urkuri ja säveltäjä (k. 1801) [291]
- 1751 – Edme Régnier, ranskalainen mekaanikko ja keksijä (k. 1825) [46]
- 1763 – Franz Danzi, saksalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1826) [292]
- 1763 – Étienne-Gaspard Robert, taikuri ja fantasmagorian kehittäjä [293]
- 1767 – Rachel Jackson, Yhdysvaltain 7. presidentin Andrew Jacksonin vaimo (k. 1828) [294]
- 1769 – Jean Baptiste Breton, ranskalainen kenraali (k. 1822) [46]
- 1792 – Philip Hardwick, englantilainen arkkitehti (k. 1870) [46]
- 1797 – Charles Joseph Hullmandel, englantilainen litograafikko [46]
- 1810 – Ferdinand de Lasteyrie, ranskalainen poliitikko, kriitikko ja arkeologi (k. 1879) [46]
- 1818 – Juana Manuela Gorriti, argentiinalainen kirjailija (k. 1896) [295]
- 1830 – William Frederick de Haas, alankomaalainen taidemaalari [296]
- 1835 – Adah Isaacs Menken, yhdysvaltalainen näyttelijätär, runoilija ja taidemaalari [83]
- 1843 – Edvard Grieg, norjalainen säveltäjä (k. 1907) [291]
- 1846 – Josef L. Meyer, saksalainen laivanrakentaja (Meyer Werft -telakan omistaja) (k. 1920) [297]
- 1848 – Parumala Thirumeni, intialainen uskonnollinen johtaja ja pyhimys (k. 1902) [298]
- 1856 – Edward Channing, yhdysvaltalainen historioitsija [299]
- 1860 – Charles Monro, brittiläinen kenraali ja Gibraltarin kuvernööri (k. 1929) [300][301]
- 1865 – Paul Gibson, belgialainen säveltäjä [291]
- 1866 – Charles Wood, brittiläinen säveltäjä [291]
- 1879 – Mustafa el-Nahhas, egyptiläinen poliitikko [302]
- 1879 – Axel von der Lochau, saksalainen kenraalimajuri (k. 1967) [303]
- 1880 – Osami Nagano, japanilainen amiraali (k. 1947) [304]
- 1882 – Ion Antonescu, romanialainen sotilas, poliitikko (Romanian pääministeri 1940–1944) ja sotarikollinen (k. 1946) [167]
- 1884 – Harry Langdon, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1944) [305]
- 1885 – Matthias Raab, itävaltalaissyntyinen Saksan armeijan kenraalimajuri (k. 1943) [306]
- 1886 – Yrjö Kallinen, suomalainen pasifisti ja puolustusministeri (k. 1976) [307]
- 1887 – Onni Talas, suomalainen professori, itsenäisyyssenaatin jäsen ja diplomaatti (k. 1958) [308]
- 1887 – Malvina Hoffman, yhdysvaltalainen kuvanveistäjä [83]
- 1888 – Walter M. Robertson, yhdysvaltalainen kenraalimajuri [309]
- 1889 – Hans-Jürgen Stumpff, saksalainen Luftwaffen kenraalieversti (k. 1968) [310]
- 1891 – Eero Kuussaari, suomalainen jääkärieversti (k. 1978)
- 1892 – Fritz Hertzsch, saksalainen kenraalimajuri [311]
- 1892 – Paul von Mühlenfels, saksalainen kenraalimajuri (k. 1958) [312]
- 1894 – Robert Russell Bennett, yhdysvaltalainen säveltäjä ja sovittaja [291]
- 1896 – Hans-Georg Hildebrandt, saksalainen kenraaliluutnantti [313]
- 1897 – Yrjö Jyränkö, suomalainen jääkäri ja kaupunginjohtaja (k. 1945)
- 1899 – Herbert Gundelach, saksalainen kenraalimajuri [314]
- 1900 – Paul Mares, yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti [315]
- 1901 – Ruth Baldwin Cowan, yhdysvaltalainen journalisti ja sotakirjeenvaihtaja (k. 1993) [316]
- 1902 – Erik H. Erikson, tanskalais-saksalais-yhdysvaltalainen psykologi (k. 1994) [299]
- 1906 – Léon Degrelle, belgialainen natsipoliitikko ja SS-upseeri (k. 1994) [309]
- 1906 – Paula Kivinen, suomalainen kuvaamataidonopettaja ja professori (k. 1998)
- 1906 – Gordon Welchman, brittiläinen matemaatikko (merkittävä koodinpurkaja toisessa maailmansodassa) [317]
- 1908 – Salvatore Giangana (”Sam Giancana”), yhdysvaltalainen gangsteri (k. 1975) [318]
- 1909 – Taru Stenvall, marsalkka Mannerheimin tarjoilija päämajassa (k. 1999).
- 1910 – David Rose, yhdysvaltalainen lauluntekijä, säveltäjä, sovittaja ja kapellimestari (nelinkertainen Emmy-voittaja) (k. 1990) [319]
- 1911 – Leo Suonpää, suomalainen kansanedustaja (k. 1996) [320]
- 1912 – Barbara McDermott, vanhin RMS Lusitanian upottamisesta selviytynyt (k. 2008) [321]
- 1914 – Juri Andropov, Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri (k. 1984) [101]
- 1914 – Ladislav Troják, slovakialainen jääkiekkoilija (k. 1948) [322]
- 1914 – Saul Steinberg, romanialaissyntyinen yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija (k. 1999) [83]
- 1915 – Eva Ryynänen, suomalainen kuvanveistäjä (k. 2001)
- 1915 – Thomas Huckle Weller, vuoden 1954 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääkäri ja virologi (k. 2008) [323]
- 1916 – Herbert Simon, vuoden 1978 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (k. 2001)
- 1916 – Horacio Salgán, argentiinalainen säveltäjä ja pianisti [324] (k. 2016)
- 1917 – John Bennett Fenn, vuoden 2002 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti [325]
- 1917 – Wendell Wyatt, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 2009) [326]
- 1918 – François Tombalbaye, Tšadin ensimmäinen presidentti (k. 1975) [327]
- 1919 – Paul Joseph Phạm Đình Tụng, vietnamilainen katolisen kirkon kardinaali (k. 2009) [328]
- 1920 – Keith Andrews, yhdysvaltalainen kilpa-ajaja (k. 1957)
- 1921 – Pekka Kuvaja, suomalainen maastohiihtäjä (Vaasa-hiihdon ensimmäinen ulkomaalainen voittaja) (k. 2003)
- 1922 – Ilmar Kullam, virolainen koripalloilija ja koripallovalmentaja (k. 2011)
- 1923 – Erland Josephson, ruotsalainen kirjailija ja teatterinjohtaja (k. 2012)
- 1924 – Ezer Weizman, Israelin seitsemäs presidentti (k. 2005)
- 1924 – Kalevi Huotari, suomalainen kansanedustaja (k. 1975) [329]
- 1926 – Inkeri Kilpinen, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 2018)
- 1927 – Hugo Pratt, italialainen sarjakuvataiteilija (Corto Maltese) (k. 1995)
- 1928 – Kalevi Viskari, suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti (k. 2018)
- 1929 – Herschell Gordon Lewis, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 2016)
- 1930 – Jussi Jurkka, suomalainen näyttelijä (Tuntematon sotilas) (k. 1982)
- 1930 – Magomedali Magomedov, dagestanilainen poliitikko ja maan pitkäaikainen johtaja
- 1931 – Urpo Haapanen, suomalaisen äänilevytutkimuksen isä (k. 2002)
- 1931 – Jerzy Chromik, puolalainen estejuoksija (k. 1987)
- 1932 – Mario Cuomo, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 2015)
- 1932 – Arnoldo Devonish, venezuelalainen kolmiloikkaaja (maansa ensimmäinen olympiamitalisti) (k. 1997)
- 1932 – Mikel Laboa, espanjalainen laulaja (baskinkielinen) (k. 2008) [330]
- 1933 – Julian Bream, brittiläinen kitaristi ja luutisti (k. 2020)
- 1935 – Belinda Lee, englantilainen näyttelijä (k. 1961) [331]
- 1936 – William Joseph Levada, yhdysvaltalainen pappi ja kardinaali (k. 2019)
- 1937 – Waylon Jennings, yhdysvaltalainen country-muusikko ja -laulaja (k. 2002) [332]
- 1938 – Heljä Liukko-Sundström, suomalainen taiteilija
- 1939 – Brian Jacques, englantilainen kirjailija (k. 2011)
- 1940 – Marianna Rumjantseva, suomalainen balettitanssija
- 1941 – Harry Nilsson, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kitaristi ja pianisti (k. 1994)
- 1942 – Peter Norman, australialainen yleisurheilija (k. 2002)
- 1942 – Matti Pirinen, suomalainen runoilija (k. 1971)
- 1942 – John McLaughlin, yhdysvaltalainen poliitikko (CIA:n johtaja)
- 1943 – Johnny Hallyday, ranskalainen laulaja ja viihdetaiteilija (k. 2017)
- 1943 – Poul Nyrup Rasmussen, Tanskan pääministeri 1993–2001
- 1943 – Merwyn Winwood (”Muff Winwood”), englantilainen lauluntekijä ja tuottaja
- 1944 – Gudrun Wagner, saksalainen Richard Wagner -festivaalien johtaja (Wolfgang Wagnerin vaimo) (k. 2007)
- 1946 – Neville John Holder (”Noddy Holder”), brittiläinen muusikko (”Slade”)
- 1946 – Johannes Bonfrere (”Jo Bonfrere”), alankomaalainen jalkapallovalmentaja
- 1947 – Alain Aspect, vuoden 2022 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko
- 1947 – Timo T. A. Mikkonen, suomalainen toimittaja (k. 2017)
- 1947 – Artemios Ventouris Roussos (”Demis Roussos”), kreikkalainen laulaja (k. 2015)
- 1947 – Richard P. Rubinstein, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja [333]
- 1947 – Pétur Gunnarsson, islantilainen kirjailija
- 1947 – Lee Purcell, yhdysvaltalainen näyttelijätär [334]
- 1948 – Mike Holmgren, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja
- 1949 – James Albert Varney (”Jim Varney”), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (k. 2000) [335]
- 1950 – Michel Lotito (”Monsieur Mangetout”, Herra kaikkiruokainen), ranskalainen viihdyttäjä (k. 2007) [336]
- 1950 – Lakshmi Mittal, intialainen liikemies (Arcelor Mittal -teräsyhtiön toimitusjohtaja) [337]
- 1951 – Altti Kuusamo, suomalainen taidekriitikko ja taidehistorian professori
- 1951 – Stewart Shapiro, yhdysvaltalainen filosofi [338]
- 1951 – Álvaro Colom, guatemalalainen poliitikko
- 1951 – Todd Tiahrt, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
- 1951 – Craig Gruber, yhdysvaltalainen muusikko (”Rainbow”) (k. 2015)
- 1953 – Slavoljub Muslin, serbialainen jalkapallovalmentaja
- 1954 – James Belushi, yhdysvaltalainen näyttelijä [339]
- 1955 – David Kennedy, Robert F. Kennedyn poika (k. 1984)
- 1955 – Julie Hagerty, yhdysvaltalainen näyttelijätär [340]
- 1957 – Jabu Moleketi, eteläafrikkalainen poliitikko [341]
- 1957 – Simo Peura, Lapuan hiippakunnan ent. piispa
- 1957 – Seppo Pääkkönen, suomalainen näyttelijä [342]
- 1957 – Sirpa Ylönen, suomalainen kivääriampuja (maailmanmestari)
- 1958 – Riccardo Paletti, italialainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1982)
- 1958 – Eric Heiden, yhdysvaltalainen pikaluistelija (viisinkertainen olympiavoittaja)
- 1959 – Eija-Riitta Korhola, suomalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
- 1959 – Eileen Davidson, yhdysvaltalainen näyttelijätär [343]
- 1960 – Wayne Thompson, kanadalainen jääkiekkoilija
- 1961 – Laurent Cantet, ranskalainen elokuvaohjaaja [344]
- 1962 – Michelle Ford, australialainen uimari (olympiavoittaja)
- 1962 – Tapio Luoma, Suomen evankelisluterilaisen kirkon arkkipiispa
- 1963 – Helen Hunt, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Elämä on ihanaa) [345]
- 1963 – Scott Rockenfield, yhdysvaltalainen muusikko (”Queensrÿche”) [346]
- 1964 – Courteney Cox, yhdysvaltalainen näyttelijä [347]
- 1964 – Chris Farley, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (k. 1997)
- 1964 – Michael Laudrup, tanskalainen jalkapallovalmentaja
- 1964 – Pavel Ploc, tšekkiläinen mäkihyppääjä
- 1964 – Aleksandr Tuškin, venäläinen käsipalloilija (olympiavoittaja)
- 1967 – Jarkko Tiainen, suomalainen näyttelijä
- 1968 – Károly Güttler, unkarilainen uimari ja olympiamitalisti
- 1969 – O’Shea Jackson (”Ice Cube”), yhdysvaltalainen rap-laulaja [348]
- 1969 – Oliver Kahn, saksalainen jalkapalloilija
- 1969 – Brittany Fox, yhdysvaltalainen aikuisviihdenäyttelijätär [349]
- 1969 – Tommi Kärkkäinen, suomalainen säveltäjä
- 1969 – Cédric Pioline, ranskalainen tennisammattilainen
- 1970 – Leah Remini, yhdysvaltalainen näyttelijätär [350]
- 1970 – Claus Norréen, tanskalainen muusikko ja tuottaja (”Aqua”)
- 1971 – Franci Petek, slovenialainen mäkihyppääjä
- 1971 – William Gareth Jacob Busey (”Jake Busey”), yhdysvaltalainen näyttelijä [351]
- 1972 – Poppy Donahue, ("Poppy Montgomery") australialainen näyttelijä
- 1972 – Marcus Hahnemann, yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti
- 1972 – Natalja Sadova, venäläinen kiekonheittäjä (olympiavoittaja)
- 1972 – Hans Erik Dyvik Husby (”Hank von Helvete”), norjalainen laulaja (”Turbonegro”) (k. 2021)
- 1972 – Andrew Eugene Pettitte (”Andy Pettitte”), yhdysvaltalainen baseball-pelaaja [83]
- 1973 – Tore André Flo, norjalainen jalkapalloilija
- 1973 – Neil Patrick Harris, yhdysvaltalainen näyttelijä[83]
- 1973 – Tommi Kinnunen, suomalainen opettaja ja kirjailija
- 1974 – Marzio Bruseghin, italialainen maantiepyöräilijä
- 1975 – Elizabeth Reaser, yhdysvaltalainen näyttelijätär [352]
- 1976 – Gary Lightbody, pohjoisirlantilainen muusikko ja lauluntekijä
- 1976 – Juha Mäkikokko, suomalainen lentopalloilija
- 1976 – Dryden Mitchell, yhdysvaltalainen laulaja (”Alien Ant Farm”) [83]
- 1977 – Brice Tirabassi, ranskalainen rallikuljettaja
- 1977 – Mario Vazquez, yhdysvaltalainen laulaja
- 1978 – Wilfred Bouma, alankomaalainen jalkapalloilija
- 1978 – Radu Sîrbu, moldovalainen laulaja
- 1979 – Julija Nestsjarenka, valkovenäläinen pikajuoksija (olympiavoittaja)
- 1980 – Mary Ellen Cook (”Mary Carey”), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä [353]
- 1981 – William Dean Martin (”Billy Martin”), yhdysvaltalainen kitaristi (”Good Charlotte”) [83]
- 1981 – John Paintsil, ghanalainen jalkapalloilija [354]
- 1981 – Emma Snowsill, australialainen triathlonisti [355]
- 1983 – Julia Fischer, saksalainen viulisti [356]
- 1983 – Ines Lutz, saksalainen näyttelijä
- 1984 – Muwahid Sesay, sierraleonelainen jalkapalloilija [357]
- 1984 – Sanna Talonen, suomalainen jalkapalloilija [358]
- 1985 – Martin Mutumba, ruotsalainen jalkapalloilija [359]
- 1987 – Rohullah Nikpai, afganistanilainen taekwondoin (maansa ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa olympiamitalisti)
- 1988 – Paulus Arajuuri, suomalainen jalkapalloilija [360]
- 1989 – Stephen Carriere, yhdysvaltalainen taitoluistelija [361]
- 1990 – Jyri Niemi, suomalainen jääkiekkoilija [362]
- 1996 – Aurora Aksnes, taiteilijanimeltään AURORA, norjalainen laulaja-lauluntekijä ja tuottaja
- 2015 – Nicolas, Ruotsin prinssi, Ångermanlandin herttua, prinsessa Madeleinen poika
- 774 – Amoghavajra, kiinalainen kielenkääntäjä ja vaikutusvaltainen buddhalaismunkki [363]
- 923 – Robert I, frankkien kuningas (s. 865) [364]
- 948 – Romanos I, Bysantin keisari (s. 870) [365][366]
- 991 – Theofano, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Otto II:n puoliso ja keisarinna (s. n. 955) [46][367]
- 1189 – Minamoto no Yoshitsune, Minamoto-klaanin kenraali (s. 1159) [17]
- 1189 – Saitō Musashibō Benkei, Minamoto no Yoshitsunen adjutantti (s. 1155) [17][368]
- 1246 – Frederik II, Itävallan herttua (s. 1211) [21]
- 1341 – Andronikos III Palaiologos, Bysantin keisari (s. n. 1297) [366][369]
- 1381 – Walter Tyler (”Wat Tyler”), Englannin talonpoikien kapinan johtaja (s. 1341) [28]
- 1381 – John Cavendish, Englannin ja Walesin oikeuskansleri (s. n. 1346) [370]
- 1383 – Johannes VI Kantakuzenos, Bysantin keisari (s. 1295) [366]
- 1467 – Filip III Hyvä, Burgundin herttua (s. 1396) [371]
- 1467 – Simão Rodrigues, portugalilainen jesuiitta (jesuiittaveljeskunnan perustajajäseniä) (s. 1510)
- 1516 – Giovanni Antonio Boltraffio, italialainen taidemaalari (s. n. 1466) [372]
- 1545 – Elizabet, Itävallan arkkiherttuatar, Sigismund II:n puoliso [373]
- 1557 – Sebastian van Noyen, alankomaalainen arkkitehti
- 1568 – Gilles Corrozet, ranskalainen renessanssihahmo, julkaisija ja historioitsija [374]
- 1585 – Jacques de Savoie-Nemours, Nemoursin herttua (s. 1531) [374]
- 1614 – Henry Howard, Northampton 1. jaarli, englantilainen aristokraatti ja tuomari (s. 1540) [46]
- 1619 – Francesco Albertini, italialainen jesuiittateologi [374]
- 1630 – Alessandro Striggio, italialainen libretisti ja viulisti [291]
- 1644 – Edward Montagu, englantilainen aatelismies [375]
- 1666 – Pieter de Bitter, alankomaalainen amiraali
- 1677 – Giovanni Battista Chinelli, italialainen säveltäjä
- 1702 – Georg Eberhard Rumpf, saksalainen botanisti ja tutkimusmatkailija
- 1703 – Gillis Schey, alankomaalainen amiraali (s. 1644) [376]
- 1712 – Louis Joseph de Bourbon (”Louis Joseph Vendôme”), ranskalainen kenraali (s. 1654) [46]
- 1712 – Jacques Bruyas, ranskalainen jesuiitta ja lähetyssaarnaaja [377]
- 1758 – Marguerite-Élie Guadet, ranskalainen Girondisti-liikkeen johtohahmo [46]
- 1772 – Louis-Claude Daquin, ranskalainen säveltäjä (s. 1694) [291]
- 1782 – Isaak Iselin, sveitsiläinen filosofi (s. 1728) [282]
- 1794 – Charles Jean Marie Barbaroux, ranskalainen vallankumousajan poliitikko [378]
- 1797 – Jean-Baptiste Blanchard, ranskalainen jesuiitta ja professori [46]
- 1828 – William Coxe, englantilainen historioitsija [46]
- 1838 – Estanislao López, argentiinalainen kuvernööri ja kenraali [76]
- 1844 – Thomas Campbell, skotlantilainen runoilija (s. 1777) [46]
- 1849 – James Knox Polk, 11. Yhdysvaltain presidentti (s. 1795) [379]
- 1858 – Ary Scheffer, ranskalainen historiamaalari (s. 1795) [46]
- 1871 – Johann Fischbach, itävaltalainen taidemaalari [296]
- 1876 – Hüseyin Avni pašša, turkkilainen suurvisiiri, kenraali ja poliitikko (s. n. 1820) [380]
- 1877 – Mary Carpenter, englantilainen opettaja ja yhteiskunnallinen uudistaja [46]
- 1888 – Fredrik III, Saksan keisari (s. 1831) [73]
- 1894 – Ibrahim Al-Tadili, marokkolainen akateemikko [381]
- 1913 – Mahmud Şevket pašša, turkkilainen kenraali ja suurvisiiri (s. 1856) [105]
- 1915 – Konstantin Konstantinovitš Romanov, venäläinen aatelismies (tsaari Nikolai I:n pojanpoika) (s. 1858)
- 1926 – Edvin Stenström, suomalainen näyttelijä ja kuplettilaulaja (s. 1879)
- 1938 – Ernst Ludwig Kirchner, saksalainen taidemaalari (s. 1880)
- 1940 – Hermann Ritter von Speck, saksalainen tykistönkenraali [382]
- 1942 – Valde Sorsa, suomalainen Mannerheim-ristin ritari (s. 1920) [383]
- 1942 – Leopold Steinbatz, saksalainen hävittäjälentäjä-ässä (s. 1918) [384]
- 1942 – Kurt Müller, saksalainen kenraaliluutnantti [385]
- 1944 – Werner Henke, saksalainen sukellusvenekapteeni [386]
- 1946 – Arvid Mörne, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1876) [387]
- 1949 – K. A. Paloheimo, suomalainen finanssi- ja teollisuusmies (s. 1862) [388]
- 1949 – Şehzade Mehmed Burhaneddin Efendi, osmanniprinssi [389]
- 1952 – Akseli Isopuro, suomalainen jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti (s. 1894)
- 1954 – Oscar Lindelöf, suomalainen elokuvaaja [285]
- 1959 – Eduard Eckardt, saksalainen kenraalimajuri (s. 1875) [390]
- 1961 – Bror Hallonblad, suomalainen jääkäriluutnantti (s. 1897)
- 1962 – Alfred Cortot, ranskalais-sveitsiläinen pianisti ja kapellimestari (s. 1877) [291]
- 1963 – Eero Rydman, suomalainen poliitikko (s. 1889) [391]
- 1964 – Urho Kulovaara, suomalainen kansanedustaja (s. 1889) [392]
- 1965 – Harry Babcock, yhdysvaltalainen seiväshyppääjä ja olympiavoittaja (s. 1890)
- 1965 – Maurice Bouton, ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti (s. 1892)
- 1966 – Elin Maria Laurila (”Elli Laurila”), suomalainen kansanedustaja (s. 1882) [393]
- 1968 – John Leslie Montgomery (”Wes Montgomery”), yhdysvaltalainen jazz-kitaristi (s. 1923) [291]
- 1970 – Hortense Powdermaker, yhdysvaltalainen antropologi [394]
- 1971 – Wendell Meredith Stanley, vuoden 1946 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti ja virologi (s. 1904)
- 1973 – Eetu Jussila, suomalainen agrologi ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1882)
- 1974 – Adolf Sinzinger, saksalainen kenraaliluutnantti (s. 1891) [382]
- 1975 – Bernd Klug, saksalainen amiraali [395]
- 1978 – Alli Wiherheimo, suomalainen opetusneuvos ja päätoimittaja (s. 1895)
- 1980 – Sergio Pignedoli, italialainen kirkonmies ja kardinaali (s. 1910) [396]
- 1982 – Art Pepper, yhdysvaltalainen jazz-saksofonisti [397]
- 1985 – Andrew William Stanfield (”Andy Stanfield”), yhdysvaltalainen pikajuoksija (olympiavoittaja) (s. 1927)
- 1989 – Ray McAnally, irlantilainen näyttelijä (s. 1926) [285]
- 1989 – Victor French, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1934) [285]
- 1991 – Albert Benjamin Chandler (”Happy Chandler”), yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1898) [398]
- 1991 – Arthur Lewis, vuoden 1979 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut saintlucialainen taloustieteilijä (s. 1915)
- 1991 – Vilho Niitemaa, suomalainen historiantutkija ja professori (s. 1917)
- 1992 – Lev Gumiljov, venäläinen historiantutkija (s. 1912)
- 1993 – John Connally, Teksasin kuvernööri, Yhdysvaltojen valtiovarainministeri ja laivastoministeri (s. 1917) [399]
- 1993 – James Hunt, englantilainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1947) [285]
- 1994 – Manos Hadzidakis, kreikkalainen säveltäjä (s. 1925)
- 1994 – Alfred Philippi, saksalainen kenraalimajuri (s. 1903) [400]
- 1995 – John Vincent Atanasoff, yhdysvaltalainen tietokonepioneeri (s. 1903) [401]
- 1995 – Esko Suomalainen, suomalainen perinnöllisyystieteilijä (Helsingin yliopiston perinnöllisyystieteen professori) (s. 1910)
- 1996 – Ella Fitzgerald, yhdysvaltalainen jazz-laulaja (s. 1917) [402]
- 2000 – Nagako, Japanin keisarinna (s. 1903)
- 2001 – Julius Juzeliūnas, liettualainen säveltäjä (s. 1916)
- 2002 – Choi Hong Hi, korealainen taekwondoin (taekwondon perustaja ja suurmestari) (s. 1918)
- 2003 – Philip Stone, englantilainen näyttelijä (s. 1924) [285]
- 2005 – Suzanne Flon, ranskalainen näyttelijä (s. 1918) [285]
- 2006 – Roberta Corti (”Betty Curtis”), italialainen laulajatar (s. 1936) [403]
- 2007 – Richard Bell, kanadalainen muusikko [404]
- 2008 – Ray Getliffe, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1914) [405]
- 2008 – Johnathan Goddard, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja (s. 1981) [406]
- 2008 – Stan Winston, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu erikoistehosteiden suunnittelija (s. 1946) [407]
- 2009 – Helen Boosalis, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1919) [408]
- 2010 – Charles Hickcox, yhdysvaltalainen uimari (olympiavoittaja) [409]
- 2010 – Bekim Fehmiu, jugoslavialainen näyttelijä [410]
- 2010 – Heidi Kabel, saksalainen näyttelijä [411]
- 2010 – Busi Mhlongo, eteläafrikkalainen laulaja [412]
- 2011 – Bob Banner, yhdysvaltalainen televisiotuottaja [413]
- 2011 – Pavel Stolbov, neuvostoliittolainen telinevoimistelija (olympiavoittaja)[414]
- 2013 – Kenneth Geddes Wilson, vuoden 1982 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1936)
- 2014 – Casey Kasem, yhdysvaltalainen näyttelijä[415]
- 2015 – Žanna Friske, venäläinen malli, näyttelijä ja laulaja (s. 1974)
- 2015 – Kirk Kerkorian, yhdysvaltalainen liikemies (s. 1917)
- 2017 – Jacques Charpentier, ranskalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1933)
- 2019 – Franco Zeffirelli, italialainen ooppera- ja elokuvaohjaaja (s. 1923)
- 2022 – Tauno Timoska, suomalainen jääpalloilija ja maahockeypelaaja (s. 1932)
A Guide to the Babylonian and Assyrian Antiquities, s. 57. British Museum Dept. Of E. Antiquities, BiblioBazaar, LLC, 2009. ISBN 111017893X. John M. Steele: Observations and Predictions of Eclipse Times. Springer, 2000. ISBN 0-7923-6298-5. Luciano Canfora: Julius Caesar, s. 366. University of California Press, 2007. ISBN 0-520-23502-9. George Park Fisher: Outline of Universal History, s. 337. Bibliobazaar LLC. ISBN 0-559-10106-6. Anthony Grafton: Joseph Scaliger a study in the history of classical scholarship, s. 209. Oxford University Press, 1993. ISBN 0199206015. Jeffrey Richards: The popes and the papacy in the early Middle Ages, 476-752, s. 188. Routledge, 1979. ISBN 0-7100-0098-7. Heinz Halm, Janet C. E. Watson, Marian Hill: Shi'ism, s. 22-24. Edinburgh University Press, 2004. ISBN 0748618880. Ṭabarī, John Alden Williams: The ʻAbbāsid revolution, s. 64. SUNY Press, 1985. ISBN 0873958845. Gerald Irving A. Dare Draper, Michael A. Meyer, H. McCoubrey: Reflections on law and armed conflicts. Martinus Nijhoff Publishers, 1998. ISBN 90-411-0557-3. Karen Larsen: A History of Norway. Princeton Univ. Pr., for the American-Scandinavian Foundation, 1950.
Stanley Sandler (toim.): Ground Warfare: an International Encyclopedia. ABC-CLIO, Inc, 2002. ISBN 1-57607-733-0. s. 253, 262 Crusade and conversion on the Baltic frontier, 1150-1500. Ashgate, 2001. ISBN 0-7546-0325-3. Henry Cabot Lodge: The history of nations. P.F.Collier, 1913.
Isabel A. O'Connor: A Forgotten Community: the Mudejar Aljama of Xàtiva, 1240-1327, s. 141-142. BRILL, 2003. ISBN 9004128468. Paddy Woodworth: The Basque Country: A Cultural History. Oxford University Press, 2007. ISBN 0198043945. Walter de Hemingford, Hans Claude Hamilton: Chronicon domini Walteri de Hemingburgh, s. 241. Sumptibus Societatis, 1849.
George Henry Townsend: A manual of Dates, s. 134, 140, 531, 613, 654, 851, 1014. Warne, 1867.
Peter F. Sugar, Péter Hanák, Tibor Frank: A History of Hungary, s. 37–38. Indiana University Press, 1994. ISBN 0-253-20867-X. Walter Lukan, Ljubinka Trgovčević, Dragan K. Vukčević: Serbien und Montenegro, s. 139. LIT Verlag Berlin-Hamburg-Münster, 2006. ISBN 3-8258-9539-4. Tony Jacques: Dictionary of Battles and Sieges, s. 570, 609, 720. Greenwood Press, 2007. ISBN 0-313-33536-2. Selcuk Aksin Somel: Historical Dictionary of Ottoman Empire, s. Chronology: xxi. Scarecrow Press, 2003. ISBN 0-8108-4332-3. Kenneth Meyer Setton: A History of the Crusades, s. 271. Univ of Wisconsin Press, 1989. ISBN 0-299-10744-2. David Nicolle, Angus McBride: The Fall of Granada, 1481-1492, s. 82–83. Osprey Publishing, 1996. ISBN 1-85532-740-6. Carl Ortwin Sauer: The Early Spanish Main, s. 121. Cambridge University Press, 2008. ISBN 0-521-08848-8. David Marley: Wars of the Americas: A Chronology of Armed Conflict in the Western Hemisphere, 1492 to the Present, s. 12. ABC-CLIO, 2008. ISBN 1598841009. Pedro A. Malavet: America's Colony, s. 30. NYU Press, 2004. ISBN 0814756808. Sophie Le Callenec, Monique Cottret, Michael Kaplan, Sabine Melchior-Bonnet, Delphine Roger: Renessanssi, s. 170. Oy Valitut Palat, 2002, 2.p.. ISBN 951-584-423-1. Rodney Stark: For the glory of God, s. 84. Princeton University Press, 2003. ISBN 0-691-11436-6. David Marley: Wars of the Americas: a chronology of armed conflict in the New World, 1492 to the present, s. 23, 53, 64, 109, 226, 261, 320, 372, 395, 405, 421, 488, 491, 532, 535, 549, 561, 644. ABC-Clio, 1998. ISBN 0874368375. Paige R. Penland, Gary Chandler, Liza Prado: Nicaragua & El Salvador, s. 159. Lonely Planet, 2006. ISBN 1741047587. Cathal J. Nolan: The age of wars of religion, 1000–1650, s. 578–579. Greenwood Press, USA, 2006. ISBN 0-313-33045-X. Hans Christian Adamson: Lands of New World Neighbors, s. 516. Read Books, 2001. ISBN 1-4067-2827-6. Benjamin Vincent: A Dictionary of Biography - Past and Present, s. 51, 56, 86, 123, 147, 239, 250, 263, 282, 496, 499, 527, 577, 600, 638. Read, 2006. ISBN 1-4067-9392-2. Calendar of Historical Events, Births, Holidays and Observances, s. (Kappale June 15). MobileReference, 2007. ISBN 1605011096. Thomas Fuller, P. Austin Nuttall: The History of the Worthies of England, s. 255. T. Tegg, 1840.
Peter N. Stearns, William Leonard Langer: The Encyclopedia of world history: ancient, medieval, and modern, chronologically arranged, s. 288,590,675,682. Houghton Mifflin Harcourt, 2001. ISBN 0395652375. John Chippendall Montesquieu Bellew: Poets' corner, s. 240. Routledge, 1868.
Stéphane Thion: French Armies of the Thirty years War, s. 30. LRT Editions, 2008. ISBN 2917747013. George Lincoln Burr: Narratives of the Witchcraft Cases 1648 to 1706, s. 408. Kessinger Publishing, 2003. ISBN 0-7661-5773-3. Thomas Spencer Baynes: The Encyclopaedia Britannica, s. 747. A. & C. Black, 1833.
Kenneth Meyer Setton: Venice, Austria, and the Turks in the seventeenth century, s. 420. DIANE Publishing, 1991. ISBN 0871691922. Virginia H. Aksan: Ottoman wars 1700-1870, s. 95. Pearson Education, 2007. ISBN 0582308070. Mark Grossman: World Military Leaders, s. 19, 347. Facts On File, Inc., 2007. ISBN 0-8160-4732-4. John F. Riddick: The History of British India, s. 17, 58. Greenwood Publishing Group, 2006. ISBN 0313322805. Brendan Morrissey, Adam Hook: Quebec 1775: The American Invasion of Canada, s. 70. Osprey Publishing, 2003. ISBN 1-84176-681-X. Sheldon J. Godfrey: Search out the land, s. 107. McGill-Queen's Press, 1995. ISBN 0-7735-1201-2. Thomas Tegg: Tegg's Dictionary of Chronology, s. 270,471,757. William Tegg, 1854.
Justin Clement, Stephen Walsh: Philadelphia 1777, s. 13. Osprey Publishing, 2007. ISBN 1-84603-033-1. Jeffrey R. Davis, Robert Johnson, Jan Stepanek: Fundamentals of Aerospace Medicine. Lippincott Williams & Wilkins, 2008. ISBN 0-7817-7466-7. Napoleon I, Charles-Tristan Montholon: Memoirs of the history of France during the reign of Napoleon: historical miscellanies, s. 285, nide 3. H. Colburn and Co., 1823.
Gregory Fremont-Barnes: The French Revolutionary Wars, s. 41–42. Osprey, 2001. ISBN 1-84176-283-0. Gregory Fremont-Barnes, Editor: The Encyclopedia of the French Revolutionary and Napoleonic Wars, s. 11. ABC-CLIO, Inc., 2006. ISBN 1-85109-651-5. John Vile: A companion to the United States Constitution and its amendments, s. 283. Greenwood Publishing Group, 2006. ISBN 0-275-98932-1. Zachary Gage Lamson: The Autobiography of Capt Zachary G Lamson, 1797 To 1814, s. 219. BiblioBazaar, 2009. ISBN 1-103-19842-4. Stanford's new London guide, s. 121. Stanford Edward Ltd., 1860.
Carl Cavanagh Hodge: Encyclopedia of the age of Imperialism, 1800-1914, s. 328, 369, 525, 745. Greenwood Press, 2008. ISBN 978-0-313-33407-8. Calvin Frazer: The Facts About Hail. Popular Mechanics, lokakuu, 1929. vsk, s. 540. Hearst Magazines. ISSN 0032-4558. englanti
Merriam-Webster's Geographical Dictionary, s. 71. Merriam-Webster, 2002. ISBN 0-87779-546-0. Robert L. Scheina: Latin America's Wars, s. 118, 283. Brassey's, 2003. ISBN 1-57488-450-6. Donald F. Busky: Communism in history and theory, s. 88. Greenwood Publishing Group, 2002. ISBN 027597748X. Hezekiah Niles, William Ogden Niles, Jeremiah Hughes, George Beatty: Niles' weekly register, s. 274. .
Samuel Jacob: History of the Ottoman Empire, s. 471. R. Griffin, 1854.
Peter N. Stearns, William Leonard Langer: The Encyclopedia of world history, s. 289, 582,727,847. Houghton Mifflin Harcourt, 2001. ISBN 0-395-65237-5. W. Graig Gaines: Encyclopedia of Civil War shipwrecks. Louisiana State University Press, 2008.
Cathal J. Nolan: The Greenwood Encyclopedia of International Relations: S-Z, s. 1504. Greenwood Publishing Group, 2002. ISBN 0-313-32383-6. Peter N. Stearns, William Leonard Langer: The Encyclopedia of world history, s. 495, 675, 695, 781, 949,. Houghton Mifflin Harcourt, 2001. ISBN 0395652375. Erik Jan Zürcher: Turkey: a modern history, s. 73, 174, 256. I.B.Tauris, 2004. ISBN 1-86064-958-0. Assen Nicoloff: The Bulgarian resurgence, s. 152. A. Nicoloff, 1987. ISBN 0960956034. Bruce A. Glasrud, Michael N. Searles: Buffalo Soldiers in the West. Texas A&M University Press, 2007. ISBN 1-58544-620-3. s. 130 Eric W. Osborne: The Battle of Heligoland Bight. Indiana University Press, 2006. ISBN 0-253-34742-4. s. 5 Raymond Landon Bridgman: The First Book of World Law, s. 19. The Lawbook Exchange, Ltd., 2005 (u.p.). ISBN 1-58477-555-6. Jon M. Van Dyke: Who owns the Crown lands of Hawaii?, s. 209. University of Hawaii Press, 2007. ISBN 0-8248-3211-6. Jerry Keenan: Encyclopedia of the Spanish-American & Philippine-American wars, s. 152. ABC-Clio, 2001. ISBN 1-57607-093-X. Spencer Tucker, Priscilla Mary Roberts: World War I - A Student Encyclopedia, s. 1343, 1429. Abc-Clio, 2006. ISBN 1-85109-879-8. Roger Parkinson: The Encyclopedia of Modern War. Taylor & Francis, 1977. ISBN 0-8128-1898-9. s. 91, 143 Geoffrey Jukes: The Russo-Japanese War 1904-1905, s. 14, 42. Osprey Publishing, 2002. ISBN 1-84176-446-9. Ellen V. Libretto: The General Slocum Steamboat Fire of 1904. The Rosen Publishing Group, 2004. ISBN 0-8239-4486-7. (Luku:Introduction) James R. Millar et al.: Encyclopedia of Russian History. Macmillan Reference USA, 2004. ISBN 0-02-865907-4. s. 61, 1214 Shabtai Rosenne: The Hague Peace Conferences of 1899 and 1907 and International Arbitration, s. xix. Cambridge University Press, 2001. ISBN 90-6704-134-3. Caroline Daley, Melanie Nolan: Suffrage and beyond, s. 62. NYU Press, 1994. ISBN 0-8147-1871-X. Benjamin R. Beede: The War of 1898 and U.S. Interventions, 1898-1934, s. 72–77. Taylor & Francis, 1994. ISBN 0-8240-5624-8. David Kenneth Fieldhouse: Western Imperialism in the Middle East 1914-1958, s. 17. Oxford University Press, 2006. ISBN 0199287376. Jonathan S. McMurray: Distant Ties, s. 99-105. Greenwood Publishing Group. ISBN 0275970639. David F. Burg, L. Edward Purcell: Almanac of World War I. University Press of Kentucky, 2004. ISBN 0-8131-9087-8. s. 70 David Gaunt, Jan Bet-Şawoce, Racho Donef: Massacres, resistance, protectors, s. 243. Gorgias Press LLC, 2006. ISBN 1-59333-301-3. Hubert Moyse-Bartlett: The King's African Rifles: a study in the military history of East and Central Africa, 1890-1945, s. 306. Gale & Polden, 1956.
John Preston Davis: The American Negro reference book, s. 616. Prentice-Hall, 1966.
William R. Griffiths, Thomas E. Griess: The Great War, s. 150. Square One Publishers, Inc, 2003. ISBN 0-7570-0158-0. Philip S. Hart, Martha Cosgrove: Bessie Coleman, s. 50. Lerner Publications, 2005. ISBN 0822524694. Tackenberg, Marco & Wissler, Dominique: Die Massaker von 1932: Protest, Diskurs und Öffentlichkeit. Swiss Political Science Review 4, 1998, s. 58-59. Wiley-Blackwell. (saksaksi)
Otis C. Mitchell: Hitler's Stormtroopers and the Attack on the German Republic, 1919-1933, s. 146. McFarland, 2008. ISBN 0-7864-3912-2. Steve Cotham: The Great Smoky Mountains National Park, s. 77. Arcadia Publishing, 2006. ISBN 0-7385-4349-7. Alexander Scobie: Hitler's State Architecture. Penn State Press, 1990. ISBN 0-271-00691-9. s. 34 "Race," rights and the law in the Supreme Court of Canada: historical case studies, s. 185. Wilfrid Laurier Univ. Press, 1997. ISBN 0-88920-289-3. Gordon Williamson, Ian Palmer: German Battleships 1939-45, s. 9. Osprey Publishing, 2003. ISBN 1-84176-498-1. Kirjassa German Battleships 1939-45 paino- tai asiavirhe vuoden kohdalla, laivan rakentaminen aloitettiin 1935 kuten kirjassa Battleships kerrotaan.
Chris Bishop et al: Weapons of World War II, s. 297. Barnes & Noble, Inc., 1998. ISBN 0-7607-1022-8. Hilary Doyle, Thomas L. Jentz, Peter Sarson: Sturmgeschütz III Assault Gun 1940-42, s. 3. Osprey, 1993. ISBN 1855325373. William Leonard Langer: The New Illustrated Encyclopedia of World History, s. 934. H. N. Abrams, 1975. ISBN 0-8109-0117-X. Michael Zalampas: Adolf Hitler and the Third Reich in American magazines, 1923-1939, s. 115-117. Popular Press, 1989. ISBN 0-87972-462-5. Richard Baxell: British Volunteers in the Spanish Civil War, s. 121. Routledge, 2004. ISBN 0-415-32457-2. Jeffrey T. Richelson: A Century of Spies, s. 109-110. Oxford University Press US, 1997. ISBN 0-19-511390-X. Gilbert Lawrence Oddo: Slovakia and its people, s. 260-262. R. Speller, 1960.
Valdis O. Lumans: Latvia in World War II, s. 91-92. Fordham Univ Press, 2006. ISBN 0-8232-2627-1. Jozo Tomasevich: War and revolution in Yugoslavia, 1941-1945, s. 172. Stanford University Press, 2001. ISBN 0-8047-3615-4. Thomas B. Buell, John N. Bradley, Jack W. Dice, Thomas E. Griess: The Second World War, s. 166-167,314. Square One Publishers, Inc, 2002. ISBN 0-7570-0160-2. Fruma Mohrer, Marek Web,: Guide to the YIVO Archives, s. 238. M.E. Sharpe, 1997. ISBN 0-7656-0130-3. Zvi Y. Gitelman: Bitter Legacy, s. 215. Indiana University Press, 1997. ISBN 0-253-33359-8. Walter J. Boyne: Air Warfare - An International Encyclopedia, s. 41. ABC-CLIO, Inc., 2002. ISBN 1-57607-729-2. Walter Rucker, James Nathaniel Upton: Encyclopedia of American Race Riots, s. 30. Greenwood Press, 2007.
Chris Bishop: The Encyclopedia of Weapons of World War II, s. 359. Sterling Publishing Company, Inc, 2002. ISBN 1-58663-762-2. T. R. Moreman: The jungle, the Japanese and the British Commonwealth armies at war, 1941-45, s. 142-144. Routledge, 2002. ISBN 0-7146-4970-8. Robert M. Slusser, Jan F. Triska: A Calendar of Soviet Treaties, 1917-1957, s. 175,180. Stanford University Press, 1959. ISBN 0-8047-0587-9. Ellen Schrecker: The Age of McCarthyism, s. 281. Palgrave Macmillan, 2002. ISBN 0312294255. Nigel Thomas, Peter Abbott, Mike Chappell: The Korean War 1950-53. Osprey Publishing, 1986. ISBN 0-85045-685-1. s. 24 Sorpong Peou: Intervention & Change in Cambodia, s. 43. Palgrave Macmillan, 2000. ISBN 0312227175. Edmund Jan Osmańczyk, Anthony Mango: Encyclopedia of the United Nations and international agreements. Taylor & Francis, 2003. ISBN 0415939224. Lester H. Brune, Richard Dean Burns: Chronological History of U.S. Foreign Relations: 1932-1988, s. 674. Routledge, 2003. ISBN 041593916X. Monique Chemillier-Gendreau, H. L. Sutcliffe: Sovereignty over the Paracel and Spratly Islands, s. 128, 139-150. Martinus Nijhoff Publishers, 2000. ISBN 9041113819. Csaba Békés, Malcolm Byrne, János Rainer: The 1956 Hungarian Revolution. Central European University Press, 2002. ISBN 963-9241-66-0. s. 374 Karel Wellens: Resolutions and statements of the United Nations Security Council (1946-1989). BRILL, 1990. ISBN 0-7923-0796-8. s. 393 Chūshichi Tsuzuki: The pursuit of power in modern Japan, 1825-1995, s. 395. Oxford University Press, 2003. ISBN 0-19-820589-9. Werner Sikorski, Rainer Laabs: Checkpoint Charlie and the Wall: A Divided People Rebel, s. 13. Ullstein, 1998. ISBN 3548332374. Benjamin Stora, Jane Marie Todd, William B. Quandt: Algeria, 1830-2000. Cornell University Press, 2004. ISBN 0-8014-8916-4. s. 258 Thomas M. Leonard: Encyclopedia of the Developing World. Routledge, 2006. ISBN 1-57958-388-1. s. 721-722 Jacob Van Staaveren: Gradual failure: the air war over North Vietnam 1965-1966, s. 311. DIANE Publishing, 2003. ISBN 1428990186. Chris Cook,Diccon Bewes: What happened where: a guide to places and events in twentieth-century history, s. 307. Routledge, 1997. ISBN 1857285336. Chris Cook, John Stevenson: The Routledge companion to world history since 1914, s. 350. Routledge, 2005. ISBN 0415345847. Philip E. Converse, Roy Pierce: Political representation in France. Harvard University Press, 1986. ISBN 0-674-68660-8. s. 40 John E. Jessup: An Encyclopedic Dictionary of Conflict and Conflict Resolution, 1945-1996, s. 28,41,743,810. Greenwood Publishing Group, 1998. ISBN 0313281122. Timothy L. Gall & Jeneen M. Hobby: Worldmark Encyclopedia of the Nations, Twelfth Edition, s. 136. Thomson Gale, 2004. ISBN 1-4144-1113-8. David Dadge, Danny Schechter: The war in Iraq and why the media failed us, s. 49. Greenwood Publishing Group, 2006. ISBN 0275987663. J. Smith, André Moncourt: The Red Army Faction, a Documentary History. PM Press, 2009. ISBN 1-60486-029-4. s. 171 Robert P. Clark: The Basques, the Franco years and beyond. University of Nevada Press, 1979. ISBN 0-87417-057-5. s. 327 Geoffrey K. Roberts, Patricia Hogwood: The politics today - Companion to West European politics, s. 161-163. Manchester University Press, 2003. ISBN 0719054214. William Maley: The Afghanistan wars, s. 97. Palgrave Macmillan, 2002. ISBN 033380290X. Daniel K. Lewis: The history of Argentina, s. 148. Greenwood Publishing Group, 2001. ISBN 0-313-31256-7. [The New York Times (June 15, 1985): MILITIA IN LEBANON TO FREE HOSTAGES] Viitattu 27.4.2009
Wolfgang S. Heinz, Hugo Frühling: Determinants of gross human rights violations by state and state-sponsored actors in Brazil, Uruguay, Chile, and Argentina, 1960-1990, s. 546. Martinus Nijhoff Publishers, 1999. ISBN 90-411-1202-2. Christopher Candland: Labor, Democratization and Development in India and Pakistan, s. 102. Routledge, 2007. ISBN 0415428203. Tom Gallagher: Theft of a Nation. C. Hurst & Co. Publishers, 2005. ISBN 1-85065-716-5. s. 94-97 Edwin H. Simmons: The United States Marines. Naval Institute Press, 2003. ISBN 1-55750-868-2. s. 316 Edward J. Marolda, Robert John Schneller: Shield and Sword, s. 340. Naval Institute Press, 2001. ISBN 1557504857. ILA '92 Airshow — Review: Berlin, June 15th–21st. Aircraft Engineering and Aerospace Technology, 1992, 64. vsk, nro 7, s. 22-26. MCB UP Ltd. ISSN 0002-2667. Englanti
Jesús Simón Pardo: La devoción a la Virgen en España. Ediciones Palabra, 2003. ISBN 84-8239-741-9. s. 283 Edward H. Lawson, Mary Lou Bertucci, Laurie S. Wiseberg: Encyclopedia of Human Rights, s. 153. Taylor & Francis, 1996. ISBN 1-56032-362-0. George Tenet: At the Center of the Storm: My Years at the CIA, s. 41-42. HarperCollins, 2007. ISBN 0061147788. Charles H. Kennedy, Craig Baxter: Pakistan 2000, s. 181. Lexington, 2000. ISBN 0-7391-0168-4. Tae-Hwan Kwak, Seung-Ho Joo: The Korean peace process and the four powers, s. 39. Ashgate Publishing, Ltd, 2003. ISBN 0-7546-3653-4. Steven Chermak, Frankie Y. Bailey: Crimes and trials of the century. Greenwood Press,, 2007. ISBN 978-0-313-34109-0. s. 258-260 Francis Millet Rogers: The Quest for Eastern Christians: Travels and Rumor in the Age of Discovery. University of Minnesota Press, 1962 (1.p.). ISBN 0-8166-0275-1. s. 93 Lurana Donnels O'Malley: The Dramatic Works of Catherine the Great: Theatre and Politics in Eighteenth-century Russia, s. 123. Ashgate Publishing, Ltd, 2006. ISBN 0754656284. H. P. Clive: Beethoven and His World, s. xxvi, 3. Oxford University Press, 2001. ISBN 0-19-816672-9. Edmund Ghareeb, Beth Dougherty: Historical dictionary of Iraq, s. 159. Scarecrow Press, 2004. ISBN 0810843307. Peter Lasko: The expressionist roots of modernism, s. 8-9, 14. Manchester University Press, 2003. ISBN 0719064104. Chris Gibson, John Connell: Music and Tourism, s. 168. Channel View Publications, 2005. ISBN 1-873150-92-X. José Antonio Bowen: The Cambridge companion to conducting, s. 125. Cambridge University Press, 2003. ISBN 0-521-52791-0. Shawn Hall: Preserving the Glory Days, s. 64-67. University of Nevada Press, 1999. ISBN 0874173175. Donald T. Healy, Peter J. Orenski, Carl Waldman: Native American flags, s. 9. University of Oklahoma Press, 2003. ISBN 0806135565. Webster’s Quotations, Facts and Phrases, s. 489. Icon Group International, Inc., 2008. ISBN 0-546-65028-7. Bernard Trawicky, Ruth Wilhelme Gregory: Anniversaries and Holidays. ALA Editions, 2000. ISBN 0-8389-0695-8. s. 101 Martin A. Uman: All About Lightning. Courier Dover Publications, 1986. ISBN 0-486-25237-X. s. 4 Lutz D. Schmadel: Dictionary of minor planet names. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3. s. 439 Nation's Business, s. 52. Chamber of Commerce of the United States, 1939.
Linda Schele, Peter Mathews: The code of kings: the language of seven sacred Maya temples and tombs, s. 110. Scribner, 1998.
Edwin D. Reilly: Concise encyclopedia of computer science. John Wiley and Sons, 2004. ISBN 0-470-09095-2. s. 367 Fiona Doyle: Whispers of this Wik woman, s. 139. Univ. of Queensland Press, 2004. ISBN 0702234613. Marc Bungenberg, Karl Meessen, Adelheid Puttler: Economic Law as an Economic Good, s. 237. sellier. european law publ, 2009. ISBN 3866531168. Bruce Madej, Rob Toonkel, Mike Pearson, Greg Kinney: Michigan: Champions of the West, s. 10. Sports Publishing LLC, 1997. ISBN 1571671153. Theresa Earenfight: Queenship and Political Power in Medieval and Early Modern Spain, s. 6. Ashgate Publishing, Ltd, 2005. ISBN 075465074X. (englanniksi) Louis Mas Latrie: Généalogie des rois de Chypre de la famille de Lusignou, s. 11. {{{Julkaisija}}}, 1881.
Joseph Haydn: Haydn's universal index of biography, s. 156. E. Moxon, son, and co, 1868.
Judith Lissauer Cromwell: Dorothea Lieven, s. xii. McFarland, 2006. ISBN 0786426519. Alison Gernsheim: Victorian & Edwardian Fashion. Courier Dover Publications, 1981. ISBN 0-486-24205-6. s. 18 Claire Boudreau, Daniel Cogné, Auguste Vachon: Genealogica & Heraldica. University of Ottawa Press, 1998. ISBN 0-7766-0472-4. s. 228 Don Michael Randel: The Harvard Biographical Dictionary of Music, s. 16, 65, 115, 124, 179, 196, 246, 251, 310, 332, 603, 882, 994. Harvard University Press, 1996.
Melvin Berger: Guide to Chamber Music. Courier Dover Publications, 2001. ISBN 0-486-41879-0. s. 143 Benjamin Vincent: A Dictionary of Biography - Past and Present: Containing the Chief Events in the Lives of Eminent Persons of All Ages and Nations, s. 507. Read Books, 2006. ISBN 1406793922. Diane E. Marting: Spanish American Women Writers, s. 226. Greenwood Publishing Group, 1990. ISBN 0-313-25194-0. Charles Callahan Perkins, John Denison Champlin: Cyclopedia of Painters and Paintings, s. 58, 194, 231. BiblioBazaar LLC, 2009. ISBN 1115268228. E. Lehmann: 100 Jahre Schiffbautechnische Gesellschaft. Springer, 1999. ISBN 3-540-64150-5. s. 290 Elizabeth A. Brennan, Elizabeth C. Clarage: Who's who of Pulitzer Prize winners, s. 258. Greenwood Publishing Group, 1999. ISBN 1573561118. Spencer Tucker, Laura Matysek Wood, Justin D. Murphy: The European Powers in the First World War, s. 494. Taylor & Francis, 1999. ISBN 0-8153-3351-X. Spencer Tucker, Priscilla Mary Roberts: World War I. ABC-Clio, 2001. ISBN 1-85109-420-2. s. 811 John E. Jessup: An encyclopedic dictionary of conflict and conflict resolution, 1945-1996. Greenwood Publishing Group, 1998. ISBN 0-313-28112-2. s. 502 Peter C. Smith: Midway: Dauntless Victory. Pen & Sword Maritime, 2008. ISBN 1-84415-583-8. s. 305 William C. Sylvan, Francis G. Smith, Jr., John T. Greenwood, Courtney H. Hodges: Normandy to Victory: The War Diary of General Courtney H. Hodges and the First U.S. Army. University Press of Kentucky, 2008. ISBN 0-8131-2525-1. s. 408, 488 Susan Ware, Stacy Lorraine Braukman: Notable American women, s. 139-140. Harvard University Press, 2004. ISBN 067401488X. Christopher H. Sterling (toim.): Military Communications: From Ancient Times to the 21st Century. ABC-Clio, 2008. ISBN 978-1-85109-737-1. Matthew Bunson: Our Sunday Visitor's Catholic Almanac, s. 288. Our Sunday Visitor Publishing, 2008. ISBN 1-59276-441-X. Stewart Shapiro: On the notion of effectiveness. History and Philosophy of Logic, 1980, 1. vsk, nro 1, s. 209-230. Taylor & Francis. ISSN 1464-5149.
Barbara Ludman, Paul Stober, Ferial Haffagee: Mail & Guardian A-z Of South African Politics, s. 84-85. Jacana Media, 2004. ISBN 1770090231. Eleanor Shipley Duckett: Death and life in the tenth century. University of Michigan Press, 1998. ISBN 0-472-06172-0. s. 46 Jim Bradbury: Companion to Medieval Warfare, s. 56, 98. Routledge, 2004. ISBN 0-203-64466-2. Adelbert Davids: The Empress Theophano. Cambridge University Press, 2002. ISBN 0-521-52467-9. s. 82 Stephen Turnbull: Warriors of Medieval Japan. Osprey Publishing, 2007. ISBN 1-84603-220-2. s. 234 Donald MacGillivray Nicol: The last centuries of Byzantium, 1261-1453. Cambridge University Press, 1993. ISBN 0-521-43991-4. s. 185 R. H. Hilton: Bond Men Made Free: Medieval Peasant Movements and the English Rising of 1381, s. 141. Routledge, 2003. ISBN 020316931X. - Ralph Nicholson Wornum: The epochs of painting: a biographical and critical essay on painting and painters of all times and many places, s. 194. Chapman and Hall, 1864.
, Sigmund Herberstein, Richard Henry Major: Notes upon Russia: being a translation of the earliest account of that country, entitled Rerum Moscoviticarum commentarii, Nide 1; Nide 10, s. 47. Hakluyt Society, 1851. Teoksen verkkoversio. Jean Baptiste Ladvocat: Dictionnaire Historique-Portatif. Didot, 1755. s. 32, 290
Leslie Stephen: Dictionary of National Biography, s. 226. Adamant Media Corporation, 1900. ISBN 1-4021-7065-3. Renate Trnek: Die holländischen Gemälde des 17. Jahrhunderts, s. 418. Böhlau, 1992. ISBN 3205054083. Dan L. Thrapp: Encyclopedia of Frontier Biography A-F, s. 184. U of Nebraska Press, 1991. ISBN 0803294182. Lord Acton L.L., D.: The Cambridge Modern History, s. 357. {{{Julkaisija}}}.
Mark Eaton Byrnes: James K. Polk: a biographical companion, s. 182. ABC-CLIO, 2001. ISBN 1-57607-056-5. Stanford J. Shaw & Shaw, Ezel Kural: History of the Ottoman Empire and modern Turkey, s. 162-165. Cambridge University Press, 1977. ISBN 0521291666. PJ. Bearman, TH. Bianquis, C. E. Bosworth, E. van Donzel & W. P. Heinrighs: Encyclopaedia of Islam vol. 10 T-U, s. 55-56. Brill, 2000. ISBN 9004112111. Mörne, Arvid Aapeli ja muita tuttavia – Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia. 1.12.2005. Arkistoitu 21.9.2007. Viitattu 28.6.2009. Almanach de Gotha: Annual Genealogical Reference, s. 395. Almanach de Gotha, 2004.
Marilyn Bailey Ogilvie, Joy Dorothy Harvey: The Biographical Dictionary of Women in Science: L-Z, s. 1048. Taylor & Francis, 2000. ISBN 041592040X. Ada Ruschioni: Luci senza tempo. Amicizia e poesia. Vita e Pensiero, 2007. ISBN 88-343-1477-8. s. 93 Art Pepper, Laurie Pepper: Straight life, s. 8. Editions Parenthèses, 1989. ISBN 2863640178. John E. Kleber, Lowell H. Harrison, Thomas Dionysius Clark: The Kentucky Encyclopedia. University Press of Kentucky, 1992. ISBN 0-8131-1772-0. s. 179 Bernard S. Katz, C. Daniel Vencill: Biographical dictionary of the United States secretaries of the Treasury, 1789-1995. Greenwood Publishing Group, 1996. ISBN 0-313-28012-6. s. 77 Nell B. Dale, John Lewis: Computer Science Illuminated. Jones & Bartlett Publishers, 2006. ISBN 0-7637-4149-3. s. 125
Katso myös: kalenteri ~ 14. kesäkuuta, 16. kesäkuuta
Lisätietoja tammikuu, helmikuu ...
Sulje