18. tammikuuta – Postipankki ilmoitti karsivansa konttoriverkostoaan rajusti. Vuoteen 1998 mennessä oli tarkoitus lakkauttaa yli 400 konttoria.
18. tammikuuta – Kymmenen turvapaikanhakijaa kuoli ja 38 loukkaantui vastaanottokodin palossa LyypekissäSaksassa. Tuhopoltoksi osoittautuneesta tapauksesta epäiltiin aluksi uusnatseja, mutta myöhemmin ilmeni, että palon oli sytyttänyt vastaanottokodissa asunut libanonilainen pakolainen.
18. tammikuuta – Ruotsalainen Bonnier-kustantamo osti suomalaiset kustannusyhtiöt Tammen ja Kirjayhtymän. Kauppahintaa ei ilmoitettu.
25. tammikuuta – Venäjä hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseneksi. Eräiden jäsenmaiden edustajat vastustivat Venäjän jäsenyyttä edelleen jatkuneen Tšetšenian sodan vuoksi. Suomi äänesti Venäjän jäsenyyden hyväksymisen puolesta.
30. tammikuuta – Irlannin kansallisen vapautusarmeijan (INLA) johtajaksi epäilty Gino Gallagher tapettiin työttömyyskorvausjonoon.
31. tammikuuta – Räjähteillä lastattu rekka törmäsi Sri Lankan keskuspankin porttiin Colombossa surmaten ainakin 86 ihmistä ja vahingoittaen 1400:aa.
Helmikuu
7. helmikuuta – Tukholmasta Helsinkiin matkalla ollut autolautta Silja Symphony ajoi karille Tukholman saaristossa navigointivirheen vuoksi ja sai lievän vuodon. Alus saatiin irti karilta seuraavana päivänä ja se palasi korjattavaksi Tukholmaan.
10. helmikuuta – Kirgisiassa järjestettiin kansanäänestys presidentti Askar Akajevin valtaoikeuksien lisäämisestä. Äänestäneistä yli 94 prosentin ilmoitettiin kannattaneen sitä.
29. helmikuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi ”Tikuna ja Takuna” tunnetut liikemiehet Jari Tannerin ja Jukka Malmisen kiinteistökauppoihin liittyneistä talousrikoksista seitsemäksi vuodeksi vankeuteen ja OKO:n Helsingin Aleksin konttorin entisen johtajan Risto Iso-Lotilan samoista rikoksista viiden vuoden ja kahden kuukauden vankeuteen.[1]
1. maaliskuuta – Kaksi henkilöä sai surmansa ilmavoimien yhteyskoneen törmättyä puhelinkaapeliin ja pudottua järven jäälle Asikkalassa. Koneen lentäjä oli poikennut suunnitellulta reitiltä.
1. maaliskuuta – Mc Bandidoksen varapresidenttiä ammutaan Helsingissä. Uhri menehtyi myöhemmin.
3. maaliskuuta – 19 ihmistä kuoli pommiräjähdyksessä Israelin pääkaupungissa Jerusalemissa. Iskun tekijäksi ilmoittautui palestiinalainen Hamas-äärijärjestö. Seuraavana päivänä kuoli 13 ihmistä pommi-iskussa Tel Avivissa. Hamas ilmoitti olleensa myös tämän iskun takana.
13. maaliskuuta – Dunblanen verilöyly: Dunblanessa Skotlannissa 43-vuotias Thomas Hamilton käveli koulun liikuntasaliin pistoolein aseistautuneena. Hän ampui 16 lasta (4–6-vuotiaita) ja yhden opettajan ennen itsemurhaansa.
14. huhtikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti nelipäiväiselle valtiovierailulle Kiinaan mukanaan arvovaltainen talouselämän vaikuttajien valtuuskunta.
6. toukokuuta – Ministeri Max Jakobson nostatti vilkkaan keskustelun Suomen ja Naton suhteista arvioimalla Suomen päätyvän ennen pitkää sotilasliiton jäseneksi. Eurooppa-ministeri Ole Norrback sanoi 10. toukokuuta pitävänsä Suomen Nato-jäsenyyttä ”enemmän todennäköisenä kuin epätodennäköisenä”. Presidentti Martti Ahtisaari ja pääministeri Paavo Lipponen pyrkivät rauhoittamaan keskustelua toteamalla, ettei Suomea olla viemässä Natoon väkisin.
8. toukokuutaVince Neilin tytär Skylar Neil kuoli syöpään, joka alkoi munuaisista ja levisi sitten lopulta ympäri kehoa, joka saattoi Skylarin kuolemaan.
26. toukokuuta – Israelin oikeusministeriö päätti luovuttaa Suomessa talousrikoksista etsintäkuulutetun, Israelissa vuoden ajan pidätettynä olleen liikemiehen Johnny Liebkindin Suomeen.
27. toukokuuta – Kesko osti 56,4 prosenttia Tuko Oy:n osakekannasta, mikä merkitsi, että Kesko sai haltuunsa lähes 60 prosenttia Suomen päivittäistavarakaupasta. Kauppahinta oli 860 miljoonaa markkaa.
10. kesäkuuta – Kesko lisäsi omistusosuuttaan Tuko Oy:ssä lähes 80 prosenttiin ostamalla lisää Tukon osakkeita. Kilpailuvirasto pyysi EU:n komissiota selvittämään, saiko Kesko kaupan ansiosta liian määräävän aseman Suomen vähittäiskaupassa.
27. heinäkuuta – Pommi-isku olympialaisissa surmasi yhden ja haavoitti 111 ihmistä.
Elokuu
1. elokuuta – Italialainen sotilastuomioistuin hylkäsi entistä SS-upseeria Erich Priebkeä vastaan nostetut, vuonna 1944 tehtyä 335 siviilihenkilön murhaa koskeneet syytteet, koska oikeus katsoi Priebken rikosten vanhentuneen. Priebken vapautus aiheutti laajoja mellakoita Roomassa.
13. elokuuta – Italiassa vapautettu Erich Priebke vangittiin uudelleen. Vangitsemista vaatinut Saksa pyysi Priebken luovuttamista uutta oikeudenkäyntä varten, koska Priebke oli etsintäkuulutettu Saksassa.
28. elokuuta – Walesin prinssin ja prinsessan avioero tuli virallisesti voimaan 15 avioliittovuoden jälkeen Lontoon korkeimman oikeuden päätöksellä. Hänen kuninkaallisesta korkeudestaan Walesin prinsessasta tuli nyt Diana, Walesin prinsessa.
4. syyskuuta – Vallankumouksellinen kansanarmeija (FARC) hyökkäsi Kolumbiassa armeijan tukikohtaan Guaviaressa aloittaen kolmiviikkoisen sissisodan, joka vaati 130 kolumbialaisen hengen.
4. syyskuuta – Ruotsalainen sisustustavarataloketju Ikea avasi ensimmäisen Suomessa sijaitsevan myymälänsä BembölessäEspoossa.
9. syyskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti valtiovierailulle Tšekkiin.
10. syyskuuta – YK:n yleiskokous hyväksyi äänin 158–3 kaikki ydinkokeet kieltävän sopimuksen. Vastaan äänestivät Intia, Libya ja Bhutan. Lisäksi viisi jäsenvaltiota pidättyi äänestyksestä. Sopimuksen voimaantuloon vaadittiin 44 jäsenvaltion hyväksyntä.
10. syyskuuta – Riihimäen käräjäoikeus tuomitsi Havi Oy:ssä työskennelleen laitosmiehen sakkoihin elokuun lopulla 1995 sattuneesta pesuainepäästöstä Vantaanjokeen. Jokeen päässyt astianpesuaine oli aiheuttanut tuhansien kalojen kuoleman. Havi sopi Helsingin ja Vantaan kaupunkien kanssa 300 000 markan vahingonkorvauksesta.
19. syyskuuta – Eduskunnan puhemies Riitta Uosukainen julkisti kirjansa Liehuva liekinvarsi, joka herätti huomiota ulkomaita myöten. Syksyn aikana kirjaa painettiin 70000 kappaletta.
13. lokakuuta – Jörg Haiderin johtama äärioikeistolainen Vapauspuolue voitti Itävallan ensimmäiset europarlamenttivaalit saadessaan 27 prosenttia annetuista äänistä. Sosialidemokraatit säilyivät vaalitappiostaan huolimatta suurimpana puolueena 29 prosentin ääniosuudella.
17. lokakuuta – Kaikki Pohjoismaat hyväksyttiin mukaan rajamuodollisuudet poistavaan Schengen-sopimukseen, johon oli tätä ennen liittynyt kymmenen Euroopan valtiota. Sopimuksen oli arvioitu tulevan voimaan vuonna 1999.
20. lokakuuta – Oikeiston ehdokas Arnoldo Alemán voitti hallitsevan presidentin Daniel OrteganNicaraguan presidentinvaaleissa. Ortega syytti oikeistoa vaalivilpistä, mutta kansainväliset vaalitarkkailijat totesivat vaalit vapaiksi ja rehellisiksi.
20. lokakuuta – Suomessa pidettiin kunnallis- ja europarlamenttivaalit. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Suomessa järjestettiin kahdet vaalit samana päivänä. Kunnallisvaalien äänestysaktiivisuus oli huonoin toisen maailmansodan jälkeen, vain hieman yli 61 prosenttia. Europarlamenttivaaleissa äänesti 60 prosenttia äänioikeutetuista.
24. lokakuuta – Pääministeri Paavo Lipponen ja Suomen Keskustan kansanedustaja Mauri Pekkarinen ottivat yhteen eduskunnassa. Pekkarinen syytti valtiovarainministeri Arja Alhoa Suomen tavoitteiden ennenaikaisesta paljastamisesta neuvotteluissa, joissa keskusteltiin markan kytkemisestä Euroopan valuuttajärjestelmään. Puhemies Riitta Uosukainen joutui puuttumaan Alhoa puolustaneen Lipposen puhetapaan tämän leimattua syytöksen ”sikamaiseksi” ja todettua Pekkariselle: ”Nahkurin orsilla tavataan”.
28. lokakuuta – Kesko tarjoutui myymään 40 prosenttia ostamistaan Tukon osakkeista Suomen siihen saakka suurimman vähittäiskaupan keskittymän toteutumiseksi. EU:n kilpailuviranomaiset olivat katsoneet Keskon saavan alkuperäisellä kaupalla liian hallitsevan aseman Suomen päivittäistavarakaupassa.
12. marraskuuta – Suomen Tallinnan-suurlähetystö muutti tiloihin, joissa se oli toiminut ennen toista maailmansotaa. Erittäin huonoon kuntoon menneen lähetystörakennuksen korjaus oli kestänyt kolme vuotta.
17. marraskuuta – Tuhannet valkovenäläiset osoittivat Minskissä mieltään presidentti Aljaksandr Lukašenkaa vastaan, joka aikoi pidentää virkakauttaan ilman vaaleja ja laajentaa valtaoikeuksiaan tuntuvasti. Lukašenka oli tullut valtaan heinäkuussa 1994 pidetyissä presidentinvaaleissa.
24. marraskuuta – Valko-Venäjällä järjestettiin kansanäänestys presidentti Aleksandr Lukašenkon virkakauden jatkamisesta ilman vaaleja ja presidentin valtaoikeuksien laajentamisesta. Lukašenko ilmoitti saaneensa äänestyksessä murskavoiton.
24. marraskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari ja rouva Eeva Ahtisaari matkustivat valtiovierailulle Intiaan.
27. marraskuuta – Valko-Venäjä ilmoitti siirtäneensä viimeiset alueellaan olleet neuvostoaikaiset ydinaseet Venäjälle tuhottaviksi vuonna 1991 solmimansa sopimuksen mukaisesti.
Verlan tehdasalue hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon.Kofi Annanista tuli YK:n pääsihteeri.
1. joulukuuta – Suomessa tuli voimaan kihlakuntauudistus. Entiset, niin sanotuissa vanhoissa kaupungeissa toimineet poliisilaitokset ja maaseudulla toimineet nimismiespiirit lakkautettiin ja muodostettiin 90 uutta kihlakuntaa, joissa kussakin oli oma poliisilaitos. Lisäksi kihlakunnissa toimivat ulosottovirastot ja syyttäjänvirastot.
10. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 102–92 sisäministeri Jouni Backmanin hahmotteleman aluehallinnon uudistuksen, joka tuli voimaan syyskuun alussa 1997. Etelä-Suomeen perustettiin entisten yhdeksän läänin tilalle kolme uutta suurlääniä ja vanhoista lääneistä jäivät jäljelle vain Ahvenanmaa sekä Oulun ja Lapin läänit. Päätökseen kuului myös 15 työvoima- ja elinkeinokeskuksen perustaminen.
16. joulukuuta – Etelä-Korean vetoomustuomioistuin muutti maan entiselle presidentille Chun Doo-hwanille elokuussa langetetun kuolemantuomion elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi ja lievensi Chunin seuraajan Roh Tae-woon 22 vuoden vankeustuomion 17 vuoteen.
18. joulukuuta – Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat keihäänheittäjä Heli Rantasen vuoden parhaaksi suomalaisurheilijaksi.
26. joulukuuta – JonBenét Ramsey, kuusivuotias kauneuskuningatar, löydettiin murhattuna kotinsa kellarista Boulderissa Coloradossa. Vanhempia syytettiin, mutta surma jäi ratkaisematta. Murhamysteerin uutisointi hallitsi USA:n tiedotusvälineitä pitkään.
Helmikuu – Irakin aseohjelman johtaja ja Saddam Husseinin vävy Hussein Kamel palasi Irakiin. Muutaman päivän sisällä hänet ja hänen veljensä, isänsä, sisarensa ja sisaren lapset murhattiin.
Maaliskuu – Irak esti UNSCOM:in tarkastajien pääsyn viiteen kohteeseen. Pääsy sallittiin 17 tunnin viivytysten jälkeen.
Joulukuu – Kahden tytön, Turussa asuneen nelivuotiaan Sabiran ja Espoossa asuneen yhdeksänvuotiaan Nadian, katoaminen herätti huomiota. Kummankin tytön isä oli algerialainen ja äiti suomalainen. Molempien vanhemmat olivat eronneet ja kumpikin tyttö asui äitinsä kanssa. Sabiran isä kertoi tammikuussa 1997 vieneensä tytön sukulaisten luo Algeriaan ja hänet tuomittiin helmikuussa kolmen vuoden vankeuteen panttivangin ottamisesta. Algerialainen oikeusistuin määräsi Sabiran huoltajuuden hänen äidilleen joulukuussa 1997. Nadian isää ei tavoitettu, mutta hänenkin epäiltiin vieneen tyttärensä Algeriaan. Sabira palasi äitinsä luo Suomeen lokakuussa 1998. Nadia löytyi Luxemburgista elokuussa 2008, mutta hän ei palannut Suomeen.