Sausio 1 yra 1-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 364 dienos (keliamaisiais metais – 365).
Vardadieniai
Arvaidas – Arvaida – Arvaidė – Arvaldas – Arvaldė – Arvė – Eufrozija – Eufrozina – Mečislovas – Mečys – Mečius
Gimimo dienos
- 1467 m. – Žygimantas Senasis, LDK valdovas ir Lenkijos karalius (1506–1548), priešpaskutinis Gediminaičių dinastijos atstovas (m. 1548 m.).
- 1610 m. – Aronas Aleksandras Olizarovskis, SJ, gydytojas, teisininkas, kanonistas, Vilniaus jėzuitų akademijos profesorius, vienas pirmųjų Vilniaus universiteto teisės profesorių (m. 1659 m.).
- 1714 m. – Kristijonas Donelaitis, liuteronų pastorius, lietuvių grožinės literatūros pradininkas (m. 1780 m.).
- 1746 m. – Pranciškus Ksaveras Mykolas Bogušas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės visuomenės veikėjas, kultūros tyrėjas, pedagogas, publicistas (m. 1820 m.).
- 1767 m. – Andrius Benediktas Klongevičius, Lietuvos vyskupas, teologijos daktaras (m. 1841 m.).
- 1784 m. – Vincas Anupras Herberskis, Lietuvos gydytojas, medicinos daktaras (m. 1826 m.).
- 1861 m. – Juozas Marčiukaitis, visuomenės veikėjas, smuikininkas ir chorvedys.
- 1869 m. – Jadvyga Juškytė, Juškevičiūtė, Lietuvos pedagogė, tautosakininkė, tautinio atgimimo veikėja (m. 1948 m.).
- 1870 m. – Julius Bruckus, gydytojas, tarpukario Lietuvos politikas, aktyvus žydų politinio ir kultūrinio gyvenimo veikėjas (m. 1951 m.).
- 1879 m. – Adomas Varnas, dailininkas tapytojas, grafikas, fotografas, liaudies meno rinkėjas, propaguotojas ir puoselėtojas, dailės pedagogas, scenografas. Kūrė realistinius portretus, peizažus, grafikos darbus (m. 1979 m.).
- 1881 m. – Danielius Alseika, gydytojas, Vilniaus krašto lietuvių visuomenės veikėjas (m. 1936 m.).
- 1888 m. – Adomas Mika, publicistas, spaudos darbuotojas (m. 1931 m.).
- 1889 m.:
- 1890 m. – Juozas Papečkys, teisininkas, Lietuvos valstybės ir karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas (m. 1942 m.).
- 1891 m. – Richardas Krameris, aktorius.
- 1893 m.:
- 1900 m.:
- 1906 m. – Jonas Pajaujis, agronomas ir pedagogas, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas (m. 1999 m.).
- 1908 m. – Eduardas Ozarskis, buvęs LTSR partinis ir valstybės veikėjas, LTSR nusipelnęs inžinierius (m. 1981 m.).
- 1909 m. – Marija Červinskaitė-Pauliukonienė, Lietuvos teatro aktorė (m. 1995 m.).
- 1910 m. – Stepas Graužinis, dainininkas (tenoras), dirigentas, pedagogas (m. 1985 m.).
- 1911 m.:
- 1915 m. – Jonas Pakalniškis, kunigas, vargonininkas ir chorvedys.
- 1917 m. – Petras Gailiūnas, Lietuvos veterinarijos gydytojas, veterinarijos daktaras (m. 1971 m.).
- 1918 m. – Leonas Švedas, dvikalbis Lietuvos ir Lenkijos poetas bei prozininkas, choro dainininkas (m. 2003 m.).
- 1919 m. – Juozas Lingys, Lietuvos choreografas (m. 1984 m.).
- 1920 m. – Aldona Jocevičienė, Lietuvos gydytoja neurologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
- 1921 m. – Petras Vaškys, Lietuvos keramikas, skulptorius (m. 2001 m.).
- 1923 m.:
- 1925 m.:
- 1926 m.:
- 1927 m.:
- 1928 m.:
- Albertas Laurinčiukas, dramaturgas, prozininkas, publicistas, žurnalistas.
- Kazimieras Musteikis, Lietuvos kalbininkas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
- Pranas Vaičekonis, kanonistas, teologijos profesorius, Vilniaus arkivyskupijos tribunolo teisėjas; vienintelis kunigas, tapęs Lietuvos mokslų akademijos nariu (po Nepriklausomybės atkūrimo) (m. 2006 m.).
- Rita Vaitkevičienė-Viržonytė, dainininkė (sopranas), chorvedė, pedagogė.
- 1930 m.:
- 1932 m.:
- 1934 m.:
- 1935 m.:
- 1936 m.:
- 1937 m.:
- 1938 m.:
- 1939 m.:
- 1940 m.:
- 1941 m.:
- 1942 m.:
- 1943 m.:
- 1944 m.:
- 1945 m.:
- 1946 m.:
- Augustinas Rakauskas, Lietuvos verslininkas, vienas didžiausių prekybos tinklo „Senukai“ akcininkų.[2].
- Aurimas Babkauskas, lietuvių teatro ir kino aktorius (m. 1994 m.).
- Gasparas Aleksa, poetas, prozininkas, dramaturgas.
- Jeronimas Laucius, Lietuvos rašytojas, leidėjas.
- Juozas Dingelis, Lietuvos miškininkas, visuomenės veikėjas, Lietuvai pagražinti draugijos Valdybos pirmininkas.
- 1947 m.:
- 1948 m.:
- 1949 m.:
- 1950 m.:
- 1951 m. – Vytautas Vilys, inžinierius, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis veikėjas.
- 1952 m.:
- 1953 m.:
- 1954 m. – Vydas Raudonis, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1955 m. – Antanas Tenys, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1956 m.:
- 1957 m.:
- 1958 m.:
- 1959 m.:
- 1960 m.:
- 1961 m.:
- 1962 m.:
- 1963 m.:
- 1964 m. – Algis Lankelis, Lietuvos skulptorius.
- 1965 m. – Diana Čedavičienė, Klaipėdos Liudviko Stulpino pagrindinės mokyklos direktorė, anglų kalbos mokytoja metodininkė.
- 1966 m. – Ina Krauzienė, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
- 1968 m. – Eugenijus Simutis, Lietuvos ir Palangos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1978 m. – Kęstutis Savickas, Lietuvos ir Švenčionių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1982 m. – Justinas Urbanavičius, Lietuvos ir Kauno rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1989 m.:
- 1991 m. – Gytis Urba, Lietuvos futbolininkas. Baigė Marijampolės futbolo mokyklą. Rungtyniauja krašto gynėjo pozicije. Vyrenysis brolis Dovydas Urba taip pat yra futbolininkas.
Mirtys
- 1659 m. – Aronas Aleksandras Olizarovskis, SJ, gydytojas, teisininkas, kanonistas, Vilniaus jėzuitų akademijos profesorius, vienas pirmųjų Vilniaus universiteto teisės profesorių (g. 1610 m.).
- 1942 m. – Juozas Grigiškis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1896 m.).
- 1944 m. – Stasys Čiurlionis, inžinierius, politikas, Lietuvos valstybės ir visuomenės veikėjas (g. 1887 m.).
- 1949 m. – Aleksandras Isačenka, Lietuvos sovietinis veikėjas. Vienas Lietuvos sovietizavimo organizatorių (g. 1903 m.).
- 1968 m. – Kazys Tallat-Kelpša, Lietuvos karinis veikėjas, brigados generolas (g. 1893 m.).
- 1969 m. – Jonas Brundza, vargonininkas ir chorvedys (g. 1889 m.).
- 1992 m.:
- 1998 m. – Vaclovas Romanas-Ramanauskas, vargonininkas ir chorvedys (g. 1907 m.).
- 2004 m.:
- 2006 m. – Stasys Ivanauskas, Lietuvos fotografas (g. 1917 m.).
- 2010 m. – Petras Baranauskas, Lietuvos pedagogas, Šiaulių miesto visuomenės veikėjas (g. 1959 m.).
Įvykiai
- 153 m. pr. m. e. - Romoje pirmą kartą naujieji metai švęsti sausio 1 d.[3]
- 46 m. pr. m. e. įvedus Julijaus kalendorių, Romos respublikoje sausio 1 oficialiai pradėta švęsti Naujuosius metus;
- 537 – Baigtas statyti Bizantijos architektūros šedevras – Sofijos soboras;
- 1622 – Popiežiaus kanceliarija nusprendė, kad Naujieji metai bus skaičiuojami nuo sausio 1 d. (anksčiau buvo kovo 25 d.);
- 1801 – Giuseppe Piazzi atrado pirmą žinomą asteroidą, pavadintą „Cerera 1“;[4]
- 1801 – įkurta Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Airijos karalystė;
- 1804 – po didelio vergų sukilimo Espanjola pasiskelbė nepriklausoma nuo Prancūzijos ir tapo pirmąja nepriklausoma valstybe Karibų jūroje.
- 1863 – JAV prezidentas Abrahamas Linkolnas paskelbė išlaisvinimo aktą, kuris vėliau lėmė vergijos panaikinimą Pietų valstijose;
- 1901 – įkurta Australijos Sandrauga (Commonwealth of Australia);
- 1912 – įkurta Kinijos Respublika, gyvavusi iki 1949 m.;
- 1956 – Sudanas paskelbė nepriklausomybę nuo Egipto ir Didžiosios Britanijos;
- 1959 – Kuboje žlugo Batistos režimas, valdžion atėjo Fidelis Kastras;
- 1973 – Airija, Danija, Jungtinė Karalystė įstoja į EEB. Bendrijų narių – 9 valstybės;
- 1981 – Graikija įstoja į EEB. Bendrijų narių – 10 valstybių;
- 1984 – Brunėjus tapo nepriklausoma valstybe;
- 1986 – Ispanija, Portugalija įstoja į ES. Bendrijų narių – 12 valstybių;
- 1993 – Čekoslovakija pasidalino į dvi suverenias valstybes: Čekiją ir Slovakiją;
- 1995 – Austrija, Suomija, Švedija įstoja į ES. Bendrijų narių – 15 valstybių;
- 1999 – 11-oje iš 15-os ES šalių įvesta vieninga piniginė valiuta – euras;
- 2000 – pasaulis įžengė į naują tūkstantmetį be didesnių su kompiuteriais susijusių gedimų, nepaisant baimės, kad kompiuterių darbas sutriks dėl neįprasto datos keitimosi;
- 2007 – į ES įstojo Rumunija ir Bulgarija, o Slovėnija įsivedė eurą;
- 2008 – Malta ir Kipras įsivedė eurą tapdamos euro zonos narėmis;
- 2009 – Slovakija įsivedė eurą;[5]
- 2011 – Estija įsivedė eurą;
- 2014 – Latvija įsivedė eurą;
- 2015 – Lietuva įsivedė eurą;
- 2022 – LIBOR indeksas panaikintas dėl manipuliavimo skandalo;[6][7]
- 2023 – Kroatija prisijungė prie euro zonos ir Šengeno erdvės.
Gimimo dienos
- 711 m. pr. m. e. – Imperatorius Džinmu, mitinis Japonijos įkūrėjas ir pirmasis Japonijos imperatorius pagal tradicinį sąrašą.[8] (m. 585 m. pr. m. e.).
- 1431 m. – Aleksandras VI, 1492–1503 m. Katalikų Bažnyčios popiežius. Pasaulietiškas vardas Roderikas Lansolis, (pranc. Roderic Llançol), vėliau Roderikas Bordžija (it. Rodrigo Borgia). Laikomas kontroversiškiausiu Renesanso epochos popiežiumi. Jo vardas tapo priežodžiu, nusakančiu smukusią to laikotarpio popiežių moralę. Turėjo daug nesantuokinių vaikų (m. 1503 m.).
- 1484 m. – Huldrych Zwingli, Ciūricho protestantų lyderis. Ciūricho reformacijos judėjimas kartu su Ženevos reformacijos judėjimu sudarė pagrindą Reformuotai bažnyčiai. Nepriklausomai nuo Liuterio, Cvinglis priėjo panašių išvadų studijuodamas Šventąjį Raštą iš mokslininko humanisto pozicijų (m. 1531 m.).
- 1803 m. – Eduard August Feuerbach, vokiečių teisininkas, privatinės teisės tyrinėtojas, teisės istorikas, germanų teisės žinovas (m. 1843 m.).
- 1863 m.:
- 1864 m. – Joseph Bédier, prancūzų rašytojas, pedagogas ir istorikas (m. 1938 m.).
- 1892 m. – Mahidolas Aduljadedžas, Tailando princas, karaliaus Ramos V sūnus ir karalių Ramos VIII ir Ramos IX tėvas (m. 1929 m.).
- 1900 m. – Čijunė Sugihara, Japonijos diplomatas, konsulinis pareigūnas, 1939–1940 m. rezidavęs Kaune kaip Japonijos imperijos vicekonsulas. Antrojo pasaulinio karo metais išgelbėjo apie 10 000 Lietuvos, Lenkijos ir Vokietijos žydų gyvybių; išdavinėjo vad. „gyvenimo vizas“ į Japoniją, oficialiai tam neturėdamas Japonijos vyriausybės pritarimo (m. 1986 m.).
- 1919 m. – Jerome David Salinger, amerikiečių rašytojas, labiausiai žinomas kaip 1951 metų romano „Rugiuose prie bedugnės“ (The Catcher in the Rye) autorius. Jo paskutinis originalus darbo buvo publikuotas 1965 m. ir paskutinis iš jo imtas interviu buvo 1980 m (m. 2010 m.).
- 1924 m.:
- 1927 m.:
- 1933 m. – Olegas Makarovas, astronautas[11] (m. 2003 m.).
- 1941 m. – Martin John Evans, 2007 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[12].
- 1948 m. – Pavelas Gračiovas, TSRS ir Rusijos karinis veikėjas, armijos generolas (m. 2012 m.).
- 1956 m. – Andy Gill, britų muzikantas ir įrašų prodiuseris, geriausiai žinomas kaip post-punk grupės „Gang of Four“ gitaristas ir vienas iš įkūrėjų (m. 2020 m.).
- 1958 m. – Vadimas Anatolijovičius Jevtušenko, ukrainiečių futbolo treneris, Ukrainos TSR futbolininkas.
- 1959 m. – Panagiotis Giannakis, Graikijos krepšininkas ir treneris. Graikijos nacionalinės krepšinio rinktinės ir Pirėjo „Olympiacos“ vyr. treneris, buvęs nacionalinės rinktinės kapitonas.
- 1972 m.:
- 1975 m.:
- Jack Allsop, britų roko atlikėjas.
- Robert Westerholt, olandų simfoninio metalo grupės Within Temptation įkūrėjas ir gitaristas. Kartu su grupės vokaliste Sharon den Adel yra daugelio grupės dainų autorius.
- 1979 m.:
- 1980 m.:
- Elin Maria Pernilla Nordegren, švedų modelis[13].
- Mark Nichols, kanadiečių kerlingo žaidėjas[14].
- 1981 m. – Mladenas Petričius, futbolininkas, Kroatijos rinktinės ir Hamburger SV klubo puolėjas.
- 1982 m.:
- 1985 m.:
Mirtys
- 951 m. – Ramiras II, Leono karalius, valdė nuo 931 m. liepos mėn. iki mirties (g. 900 m.).
- 1432 m. – Aleksandras Gerasis, nuo 1400 m. iki 1432 m. Moldavijos vaivada (princas), Romano I Musato sūnus.
- 1559 m. – Kristijonas III, 1534–1559 m. Danijos ir 1536–1559 m. Norvegijos karalius (g. 1503 m.).
- 1682 m. – Jokūbas Ketleris, Kuršo kunigaikštis, valdęs 1641–1682 (g. 1610 m.).
- 1748 m. – Johanas Bernulis, šveicarų matematikas[15] (g. 1667 m.).
- 1798 m. – Hereklis II, Gruzijos karalius, kurio prašymu XVIII a. pabaigoje Gruzijoje buvo dislokuotos Rusijos imperijos karinės pajėgos, kad apsaugotų šią šalį nuo Persijos ir Turkijos aneksijos (g. 1720 m.).
- 1894 m. – Heinrichas Rudolfas Hercas, įžymus vokiečių fizikas (g. 1857 m.).
- 1953 m. – Hiram „Hank“ King Williams, amerikiečių dainininkas, gitaristas ir dainų tekstų rašytojas, gerai žinomas kaip kantri ir rokenrolo muzikos atlikėjas (g. 1923 m.).
- 1957 m. – Ernst Friedrich Paulus, vokiečių karininkas, Antrojo pasaulinio karo dalyvis, generolas feldmaršalas (g. 1890 m.).
- 1988 m. – Eduardas Kalninis, latvių tapytojas marinistas (g. 1904 m.).
- 1992 m. – Grace Brewster Murray Hopper, JAV informatikė, IT pionierė, JAV karinių jūrų pajėgų kontradmirolė; pirmoji moteris, kuriai buvo suteiktas toks aukštas karinių jūrų pajėgų laipsnis (g. 1906 m.).
- 2010 m. – Lhasa de Sela, taip pat žinoma kaip Lhasa, iš Jungtinių Amerikos Valstijų kilusi dainininkė ir dainų autorė, augusi Meksikoje ir JAV, o vėliau gyvenusi Kanadoje ir Prancūzijoje (g. 1972 m.).
- 2021 m. – Liam Reilly, airių dainininkas ir dainų autorius, buvęs grupės „Bagatelle“ narys (g. 1955 m.).