január 12–13. – A leadott szavazatok majd 40 százalékával, a hivatalban lévő államfő, Miloš Zeman nyeri a cseh elnökválasztás első fordulóját. (Mivel a győzelemhez a szavazatok több mint felének a megszerzésére lett volna szükség, így a január 26–27-iki második fordulóban kell hogy megmérettesse magát a második helyen végző Jiří Drahošsal, a cseh tudományos akadémia korábbi elnökével szemben.)[7]
Klaus Johannis román államfő felmenti Mihai Tudose kormányfőt,[10] és a korábbi nemzetvédelmi minisztert, Mihai Fifort nevezi ki ügyvivő miniszterelnöknek.[11] (Az ügyvivő kormány korlátozott jogkörökkel vezeti tovább az országot, amíg a parlament beiktatja Románia következő kormányát.)[12]
Törökország – előkészítő légi és tüzérségi csapások sorozatával – megtámadja Szíria északnyugati részén fekvő Afrín városát és környékét, amely szíriai kurd felkelők uralma alatt áll, és amely el van vágva a többi szíriai kurd területtől.[13][14]
A román államfő Viorica Dăncilă európai parlamenti képviselőt – a kormányzó PSD–ALDE szociálliberális koalíció jelöltjét[15] – bízza meg kormányalakítással.[16]
Lemond az Andrej Babiš vezette cseh kisebbségi kormány, amely egy nappal korábban nem kapott bizalmat a parlamentben.[17]
január 21. – A török különleges erők – két helyen átlépve a szíriai határt – megindítják szárazföldi hadműveletüket az Iszlám Állam ellen harcoló Kurd Népvédelmi Egységek (YPG) nevű milícia ellenőrizte északnyugat-szíriai Afrín térségében.[18] (Bassár el-Aszad szíriai elnök nyilatkozatban ítéli el a támadást és a terrorizmus támogatásával vádolja meg Törökországot. Az iráni külügyminisztérium a török behatolás azonnali leállítását követeli.)[19]
január 24. – Miloš Zeman cseh államfő elfogadja az Andrej Babiš vezette kisebbségi kormány lemondását, és az új kabinet megalakulásáig felkéri a politikust az ügyvivői teendők ellátására, ugyanakkor új kormányalakítási tárgyalásokkal bízza meg.[20]
február 1.Harcok törnek ki két migránscsoport között a francia Calais kikötőjében. A harcokban 5 embert meglőttek, további 17 egyéb módon sérült meg.[24]
Szükségállapotot hirdet Maumún Abdul maldív elnök a szigetországot sújtó politikai válság miatt. (A biztonsági erők behatolnak a legfelsőbb bíróság épületébe, miután az államfő elutasította, hogy végrehajtsa annak politikai foglyok szabadon engedéséről szóló ítéletét. Ugyanakkor a rendőrség letartóztatja a legfelső bíróság néhány tagját, a főügyészt és a volt elnököt, Maumún Abdul ellenzéki vezetőt.)[26]
február 9. – A téli olimpia megnyitóünnepségén az észak-koreai delegációban megjelenik Kim Dzsongun húga, Kim Jodzsong, aki találkozik Mun Dzsein dél-koreai elnökkel, és tolmácsolja bátyja javaslatát egy Korea-közi csúcstalálkozóra.[4]
február 10. – Az észak-írországi katolikus párt, a Sinn Féin rendkívüli kongresszusán Mary Lou McDonaldet választják a pártelnöki tisztségről lemondó Gerry Adams utódjának. (Az alelnöki posztra a párt észak-írországi tagozatának vezetőjét, Michelle O’Neillt választották, aki a párt 2017 márciusban meghalt alelnökét, Martin McGuinnesst követi a tisztségben.)[27]
A floridaiParkland városban, a Marjory Stoneman Douglas Középiskolában az iskola egy volt diákja egy félautomata gépkarabéllyal az iskolában fegyveres mészárlást hajt végre. A támadás során 17 személyt megöl és 15-öt súlyosan megsebesít.[28]
Bejelenti azonnali hatályú lemondását a Dél-afrikai Köztársaság – 2009 óta hivatalban lévő – elnöke, a korrupciós botrányok sorozatába keveredett Jacob Zuma, akit a kormányzó Afrikai Nemzeti Kongresszus (ANC) már korábban elmozdított pártelnöki tisztéből.[29]
március 7. – A Phenjanban tett látogatását követően Csang Euj-jong dél-koreai nemzetbiztonsági főtanácsadó közli, hogy Kim Dzsongil hajlandó az USA-val megvitatni Észak-Korea nukleáris arzenáljának a sorsát.[4]
március 9. – A phenjani tárgyalásairól a Fehér Házban beszámoló dél-koreai delegáció átadja Donald Trumpnak Kim Dzsongil meghívását egy csúcstalálkozóra, amit az amerikai elnök rögvest elfogad.[4]
Nemzetgyűlési választások Kubában. (Az állam által jóváhagyott jelölteket öt évre választják be az alkotmányozó és törvényhozó jogkörrel felruházott Néphatalmi Nemzetgyűlésbe.)[38]
Kínában eltörlik a kétmandátumos korlátot az elnöki poszt betöltésére.[39]
A kormány stabilitásának megőrzése érdekében bejelenti lemondását Róbert Kaliňák szlovák belügyminiszter, akinek távozását követelte az ellenzék a Ján Kuciak oknyomozó újságíró meggyilkolása nyomán kialakult belpolitikai válságban.[40]
Miután a szlovén legfelsőbb bíróság megsemmisítette a kormány csaknem egymilliárd eurós kiemelt projektjéről rendezett népszavazás eredményét – azzal az indokkal, hogy a kampányt a kabinet állami pénz felhasználásával finanszírozta – Miro Cerar miniszterelnök a kormány rendkívüli ülésén bejelenti lemondását.[42]
70 év elteltével ismételten megnyitják a közönség előtt a Szépművészeti Múzeum Román csarnokát.[44]
A brit, az amerikai, a francia és a német kormány közös nyilatkozatban jelenti be, hogy Európában a II. világháború óta első ízben használtak támadó céllal idegmérget. (A Szergej Szkripal és lánya elleni március 4-eiSalisbury-i merényletben használt Novicsok nevű orosz fejlesztésű idegméregről van szó.)[45]
A szlovák belpolitikai válság hatására – az előre hozott választások kiírását elkerülendő – Robert Fico miniszterelnök benyújtja lemondását Andrej Kiska államfőnek, aki Peter Pellegrini miniszterelnök-helyettest bízza meg a kormányalakítással.[46]
március 18. – Elnökválasztás Oroszországban, melynek eredményeként a hivatalban lévő államfő, Vlagyimir Putyin – már az első körben – újabb hatéves mandátumot szerez.[48]
március 21. – Beiktatják hivatalába az új pannonhalmi főapátot, Hortobágyi T. Cirillt.[49]
Maumún Abdul maldív elnök feloldja az országban a – közel másfél hónapja bevezetett – szükségállapot.[51]
március 25. – A német hatóságok elfogják az egyebek között lázadás és zendülés miatt körözés alatt álló egykori katalán vezetőt, Carles Puigdemontot. (A spanyol legfelsőbb bíróság két nappal korábban adott ki európai elfogató parancsot ellene a függetlenségi népszavazás és az egyoldalú elszakadást rögzítő nyilatkozat elfogadása során betöltött szerepe miatt.)[52]
március 26. – Kina bevezeti a nyersolaj határidős tőzsdei üzletet. Ezzel megszületik a petroyuan.[53][53]
március 26. – Bizalmat szavaz a pozsonyi törvényhozás a hatalmon lévő szlovák koalíció új összetételű kormányának.[50]
március 27. – Kim Dzsongun észak-koreai pártfőtitkár – a 2011-es hatalomra kerülése óta – először tesz hivatalos külföldi látogatást. (Pekingben megbeszéléseket folytatott Hszi Csin-ping kínai elnökkel, s ismételten kijelentette, hogy kész feladni atomfegyvereit.)[56]
Április
április 5. – Schleswig-Holstein német tartomány illetékes bírósága úgy határoz, lázadás vádjával nem lehet kiadni SpanyolországnakCarles Puigemondt volt katalán elnököt, akit a spanyol legfelső bíróság által közzétett európai elfogatóparancs alapján vettek őrizetbe.[57]
Korrupcióért, hatalommal való visszaélésért és más bűnökért első fokon 24év börtönre ítélik Pak Kunhje volt dél-koreai államfőt.[58]
Najib Razak malajziai kormányfő az állami televízióban jelenti be, hogy április 7-ei hatállyal feloszlatja a törvényhozást, melyhez megkapta V. Muhammadszultán hozzájárulását.[59]
Feladja magát a hatóságoknak Luiz Inácio Lula da Silva volt brazil államfő, miután a legfelső bíróság úgy döntött, hogy meg kell kezdenie a pénzmosásért és korrupcióért kiszabott 12 éves börtönbüntetését.[60]
A szír kormányerők vegyi támadást hajtanak végre a Damaszkusz melletti – kormányellenes lázadók kezén lévő, kelet-gútai – Dúma városa ellen.[61]
Orbán Viktor bejelenti a Fidesz–KDNP 2018-as választási győzelmét
Országgyűlési választás Magyarországon,[62] mely a FIDESZ–KDNP ismételt kétharmados győzelmével zárult, miután a 199 fős parlamentben – a leadott szavazatok 49,27%-ával – 133 mandátumot sikerült megszereznie.[63] (A második helyen végzett a Jobbik 19,06%-kal, az MSZP–Párbeszéd pártszövetség 11,91%-ot szerzett, míg az LMP 7,06%-kal, a DK pedig 5,37%-kal ugyancsak bekerült a parlamentbe. Nem jutott be a Momentum a megszerzett 3,06%-ával, továbbá a Kétfarkú Kutya Párt (1,73%) és az Együtt (0,66%) sem.)[64]
Megszűnik a Magyar Nemzet napilap és annak online verziója, az mno.hu.[69]
Előrehozott elnökválasztás Azerbajdzsánban, mely a 15 éve hivatalba lévő államfő, Ilham Aliyev győzelmével zárul. (Választási győzelmével Aliyev további hét évig hivatalában marad, mivel a 2016. szeptember 26-i alkotmánymódosító népszavazáson az elnök mandátumát ötről hét évre hosszabbították meg.)[25]
április 14. – Az Egyesült Államok – együttműködve az Egyesült Királysággal és Franciaországgal – légicsapásokat mér a szír kormányerőkre, válaszul az április 7-i Dúma városában elkövetett vegyifegyver-támadásra.[61]
április 18. – Nicaraguában tiltakozások kezdődnek a kormányzat adóemelési és nyugdíjcsökkentési tervei ellen, de a tüntetők később már Daniel Ortega államfő távozását és új választások kiírását követelik. (A tiltakozók és az ellenük fellépő állami karhatalom és a fegyveres kormánypárti aktivisták összecsapásaiban 2018 júliusáig 351-en haltak meg.)[73]
április 21. – Észak-Korea bejelenti, hogy felfüggeszti nukleáris és rakétakísérleteit, és bezárja a kísérleti atomrobbantásokra használt helyszínt.[4]
április 23. – Tíz napig tartó tüntetéssorozat után lemond Szerzs Szargszján örmény miniszterelnök. (Posztjáról azt követően mondott le, amikor kiderült, hogy a hadsereg egyik elit alakulata is átáll az ellenzéki tüntetőkhöz. A hatalmat a korábbi miniszterelnöknek, Karen Karapetjánnak adta át.)[75]
április 27. – A harmadik Korea-közi csúcstalálkozó Panmindzsonban, melynek végén Kim Dzsongun észak-koreai vezető és Mun Dzsein dél-koreai elnök közös nyilatkozatot ad ki. (A Panmindzson Nyilatkozatot az egész napos tárgyalások, és a két vezető félórás négyszemközti „beszélgetését” követően adták ki, mely szerint a két vezető együtt dolgozik majd a Koreai-félsziget teljes atomfegyver-mentesítéséért, és hogy formálisan – még ebben az évben – lezárják az 1950–53 között zajló koreai háborút.)[76]
Áder János köztársasági elnök felkéri az új kormány megalakítására Orbán Viktort, a 2018-as országgyűlési választáson győztes Fidesz–KDNP-pártszövetség miniszterelnök-jelöltjét.[80]
Negyedszerre is beiktatják elnöki tisztségébe Vlagyimir Putyint. (Az elnök Dmitrij Medvegyev – 2012 óta hivatalban lévő – miniszterelnököt bízta meg a kormányalakítással.)[81]
Parlamenti választást tartanak Irakban,[90] melyen a Muktada asz-Szadr hitszónok vezette radikális síita pártszövetség, az asz-Szajrún végez az első helyen.[91]
Felavatják az Egyesült Államok új, Jeruzsálembe átköltöztetett nagykövetségét. (A Donald Trump elnök által elrendelt jeruzsálemi nyitás napján a Gáza-övezet és Izrael határán kitört zavargásokban több mint ötven palesztin halt meg. A költöztetést annak ellenére rendelték el, hogy az új amerikai követség csak évekkel később épül fel, s így csupán a jeruzsálemi amerikai konzulátus épületét „nevezték ki” nagykövetségnek.)[92]
A barcelonai parlament a katalán függetlenség erőteljes támogatójának számító Quim Torrát választja a tartomány elnökévé.[93] (Torra, mint az Együtt Katalóniáért párt jelöltje a szavazás második körében, egyszerű többséggel nyerte el az elnökséget, miután a május 12-ei első szavazáson nem kapta meg a 135 tagú parlament abszolút többségének a támogatását.)[94]
május 27. – Giuseppe Conte miniszterelnökjelölt visszaadja a kormányalakítási megbízást Sergio Mattarella elnöknek, miután az megvétózta jelöltjének, Paolo Savonának gazdasági miniszteri kinevezését.[103]
május 28. – Szakértői kormány megalakítására kéri fel Sergio Mattarella olasz államfő a Nemzetközi Valutaalap (IMF) korábbi szakértőjét, Carlo Cottarelli közgazdászt.[103]
május 31. – Az olasz államfő újabb kormányalakítási megbízatást ad Giuseppe Conténak.[104]
június 4. – A megszorító intézkedések elleni, több napon át tartó haragos tüntetések után lemond a jordániai kormányfő, Hani Mulki. (II. Abdullah jordán király a Világbank volt közgazdászát, Omar Razzazt bízza meg az új kormány megalakításával.[109] Razzaz 28 fős kormánya – melyben a királyság történetében először kap helyet hét nő – június 14-én teszi le hivatali esküjét.)[110]
Beiktatják hivatalába a Pedro Sánchez vezette új spanyol kormányt. (A beiktatási ünnepségen elmaradtak a vallási jelképek – a Biblia és a feszület, ahogy a kormányfő eskütételekor is –, először a spanyol demokrácia négy évtizedes történetében.)[112]
Június 8. véglegesen megszűnik a Malév, mert törlik a cégjegyzék-nyilvántartásból.
június 12. – Donald Trump amerikai elnök és Kim Dzsongun észak-koreai vezető történelmi csúcstalálkozójaSzingapúrSentosa nevű szigetén. (A két vezető által aláírt dokumentumban az észak-koreai vezetés ismét elkötelezte magát a Koreai-félsziget teljes atomfegyver-mentesítése mellett, az Egyesült Államok pedig biztonsági garanciákat vállal.)
június 15. – Elindult Magyarország legújabb Országos kereskedelmi rádiója, a Retro Rádió, ahol a volt CLASS FM helyén fogható 18 adóteleppel.[113][114]
június 24. – A hivatalban lévő Recep Tayyip Erdoğan elnök nyeri – a 87%-os részvétellel megtartott – előre hozott török elnökválasztást. (Az elnökválasztással egyidőben rendezett parlamenti választásokon a kormányzó Igazság és Fejlődés Pártjának (AKP) nem tudott abszolút többséget szerezni, csak a vele szövetségben induló Nemzeti Mozgalom Pártjával (MHP). A kurdbarát Népi Demokratikus Párt elérte a parlamentbe jutás 10%-os küszöbét.)[116]
június 28. – Áder János köztársasági elnök részleges kegyelmet ad Geréb Ágnesnek, akinek így nem kell fogházba vonulnia, de az ítélet többi része alól nem mentesül.[118]
július 12. – A prágai parlament bizalmat szavaz Andrej Babiš kormányának.[122]
július 23. – Tűzvész tör ki Görögországban, Athéntól 10km-re keletre, Máti körzetében.[123] (A kiszáradt növényzet tizenöt különböző helyen kapott lángra, a szél pedig 120km/h-s sebességgel vitte tovább a lángokat. A 83 halálos áldozatot és több mint 200 sebesültet követelő katasztrófát az első vizsgálatok szerint gyújtogatás okozta.)[124]
július 25. – Az Imran Khan vezette Pakisztáni Mozgalom az Igazságért (Tehrik-i-Inszaf – PTI) nevű párt győz a pakisztáni parlamenti választáson. (A 272 mandátumból 115-öt tudott megszerezni.)[125]
július 29. – Parlamenti választások Kambodzsában. (A 125 fős parlament valamennyi helyét a kormányzó Kambodzsai Néppárt (CPP) szerzi meg.)[126]
augusztus 2. – A Vatikán – Ferenc pápa döntése alapján, megváltoztatva korábbi tanítását – elfogadhatatlannak nyilvánítja a halálbüntetést. (A korábbi pápák – még a XX. században is – elfogadták a halálbüntetést, ahogy Ferenc elődje, XVI. Benedek is.)[128]
augusztus 3. – Ezen a napon kezdik el építeni civil magánkezdeményezésből Gödöllőn a Gödöllői Kerti Vasutat
Genovában összeomlik a Polcevera folyón átívelő – 1967 őszén átadott – 45 méter magas Morandi híd egy szakasza. (A katasztrófában 43-an vesztették életüket.)[132]
szeptember 22. – Előzetes megállapodást köt az Apostoli Szentszék és a Kínai Népköztársaság a katolikus püspökök kinevezési folyamatának rendezéséről. (A megállapodás részeként Ferenc pápa feloldotta valamennyi – a jóváhagyása nélkül kinevezett hét, illetve post mortem egy – állampárti püspök kiközösítését, és elismerte őket az egyház legitim püspökeinek.[138]2020 végén újabb két évre meghosszabbították a megállapodást.)[139]
A macedón parlament megszavazza azt az alkotmánymódosítást, mellyel a nyugat-balkáni ország neve Észak-Macedóniára változik. (Macedónia és Görögország júniusban állapodott meg abban, hogy lezárja a Macedónia nevéről szóló, 27 éve húzódó vitát. A megállapodás értelmében Macedónia megváltoztatja a nevét, cserébe pedig Görögország a jövőben nem gátolja a volt jugoszláv tagállam euroatlanti integrációját.)[148]
november 8. – A Sacramentótól északkeletre lévő Plumas erdő peremén tűz üt ki.[151] (Ezzel összesen már három tűz tombol Kalifornia Buttle, Los Angeles és Ventura megyéiben. Legalább 83-an meghaltak és több mint 18 000 épület pusztult el az addigi legtöbb áldozatot követelő tűzvészben.)
november 12. – Nikola Gruevszki, Macedónia volt miniszterelnöke egy korrupciós bűncselekmény miatt rá kiszabott letöltendő börtönbüntetés elől a magyar hatóságok segítségével illegálisan Magyarországra menekül,[152] ahol egy héttel később menedékjogot kap.[153]
november 17. – Franciaországban az üzemanyagadó tervezett emelése elleni tiltakozásul az ún. „sárga mellényes” tüntetők országszerte útblokádokat emelnek, és ezzel hetekig tartó tiltakozó mozgalom alakul ki.[154]
november 23. – A világ legnagyobb, 51,2kg-os pontyát fogják ki a Balatonederics melletti Euro Aqua Lake-ből.[155][156]
december 12. – A magyar Országgyűlés elfogadja a munka törvénykönyvénektúlóralehetőségét növelő módosítását,[160] a kétszintű közigazgatási bíróság felállításáról[161] és egy országos központi kamerás megfigyelőrendszer létrehozásáról[162] szóló törvényeket. (Az ellenzéki képviselők tiltakozásul elfoglalták a pulpitust, fütyültek, szirénáztak, majd kivonultak az ülésről. Este mintegy 1500 ember tüntetett az Országház előtt.)[163]
december 22. – Az indonéziaiAnak Krakatauvulkán kétharmada a tengerbe dől, és a hegyomlás szökőárt indít el.[168] (Az öt méter magas hullámok elárasztották Nyugat-Jáva és Dél-Szumátra tengerpartjait. 430-an meghaltak és ezren megsérültek.)
Határozatlan dátumú események
február – A szlovák hatóságok 25-én holtan találják a nagymácsédi családi házában Ján Kuciak oknyomozó újságírót és menyasszonyát. (Az előre megfontolt szándékkal elkövetett, és profi módon végrehajtott bűncselekményt február 22. és február 25. között követték el ismeretlen tettesek. A gyilkosság hatására március elejére tüntetések sorozata bontakozik ki Szlovákia-szerte, melyeken az újságíró és jegyese meggyilkolásának kivizsgálását és egy hiteles, nem korrupt kormány felállítását követelik a résztvevők.)[169][170]
május vége – A nyugat-afrikai Burkina Faso 24 év után megszakítja a diplomáciai kapcsolatait Tajvannal, és felveszi Kínával.[172]
június – II. Erzsébet brit királynő megadja az uralkodói jóváhagyást – a parlament mindkét házában elfogadott – Brexit-törvényhez, amely az ország EU-ból való kilépéséről rendelkezik. (Ezzel a törvény jogerőre emelkedett, és egyben törli a Közös Piachoz csatlakozásról szóló 1972-es törvényt, amely kimondta, hogy az európai integráció által elfogadott jogszabályok elsőbbséget élveznek a londoni parlament által jóváhagyottakkal szemben.)[173]
július – A jeruzsálemi parlament elfogadja a zsidó nemzetállami alaptörvényt, amely kimondja, hogy Izrael állam a zsidó nép nemzeti otthona, ahol a nemzeti önrendelkezés joga kizárólag a zsidókat illeti meg. (Izraelnek nincs alkotmánya, azt az alaptörvények helyettesítik, a mostani a 14. a sorban.)[174]
A világ katolikusainak írt levelében Ferenc pápa – a szexbotrányokkal kapcsolatban – úgy fogalmaz, hogy véget kell vetni a „halál kultúrájának” nevezett szexuális visszaéléseknek az egyházon belül.[178]
január 3. – Bejelentik, hogy újabb Mersenne-prímet találtak. (A 277232 917-1 szám – amely 23249 425 számjegyből áll – a legnagyobb jelenleg ismert prímszám.)[179]
január 1. – Megszűnt a C8, és 24 órás lett a Minimax. A MinDig TV-n a C8-ot a Spektrum Home váltotta fel. Nevet váltott a Chili TV a védjegybitorlási per elvesztése miatt, 2020-ig LiChi TV-ként folytatta tovább a működést.
január 9. – Részben nevet váltott a Da Vinci Learning, a nappali sáv neve Da Vinci Kids lett.
április 30. – Nevet váltottak a Digital Media and Communications Zrt. csatornái: az addigi Story4, a Story5 és a Galaxy csatornákat átnevezték (új) TV4-re, (új) Story4-re és Galaxy4-re, valamint elindult a Film4 is. Ugyancsak megszűnt a Fox magyar adásváltozata is.
június 15. – Országos frekvenciára költözik a budapesti Retro Rádió, ahol a néhai Danubius Rádió és Class FM szólt, ugyancsak a nyíregyházi 103,9-en elkezdte az adását a Best FM, valamint a budapesti 99,5-ön a Magyar FM.
január 28. – A férfi egyéni döntőjével befejeződik az Australian Open tenisztorna, amelyen a magyar Babos Tímea női párosban arany, míg vegyes párosban ezüstérmet szerzett.
február 14. – Lövétei Lázár László székelyföldi költő és Marin Georgiev bolgár műfordító veszi át a XXII. alkalommal megítélt Balassi Bálint-emlékkard nevű magyar irodalmi díjat, a budai Gellért szállóban rendezett ünnepségen.
december – A támogatás csökkenése miatt nyomtatott formájában megszűnik az ország vezető zenei havilapja, az 1957 óta megjelenő Muzsika nyomtatott kiadása. (2019 januártól áttérnek az online publikálásra.)[183]
szeptember 7. – A rendőrség azonosítja a 2013-as soroksári gyilkosság feltételezett elkövetőjét, a 40 éves, ekkor börtönbüntetését töltő hajléktalan férfit, Rakovec Szilvesztert.
„a háborús helyzetekben elkövetett szexuális erőszak elleni erőfeszítéseikért” / „for their efforts to end the use of sexual violence as a weapon of war and armed conflict”.[186]
Arthur Ashkin részéről „az optikai csipeszek megalkotásáért és az eszközök biológiai rendszerekben való alkalmazásáért” / „for groundbreaking inventions in the field of laser physics”, valamint Gérard Mourou és Donna Strickland részéről „a nagy intenzitású, ultrarövid lézerimpulzusok létrehozásának kidolgozásáért” / „for the optical tweezers and their application to biological systems”.[187][188][189]
Frances H. Arnold részéről „az enzimek irányított evolúciójáért” / „for the directed evolution of enzymes”, valamint George P. Smith és Gregory P. Winter részéről „a peptidek és antitestek fág-bemutatásáért” / „for the phage display of peptides and antibodies”.[190][191][192]
„a rák elleni modern immunterápia kifejlesztéséért” / „for their discovery of cancer therapy by inhibition of negative immune regulation.”[193][193][194]
William D. Nordhaus részéről „a klímaváltozás globális gazdasági hatásait vizsgáló munkájáért”, / „for integrating climate change into long-run macroeconomic analysis”, és Paul M. Romer részéről „az endogén növekedéselmélettel kapcsolatos munkájáért” / „for integrating technological innovations into long-run macroeconomic analysis”.[196][197]
Az 1568. évi tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a Vallásszabadság Napjáról szóló 2018. évi I. törvény. In.: Magyar Közlöny. 2018. évi 29. szám, 1262. oldal (2018. március 1., csütörtök)
Konzuli és Állampolgársági Főosztály:Utazási tanácsok országonként. Ázsia(magyar nyelven).Konzuli Szolgálat, 2018. április 6.(Hozzáférés: 2018. április 15.)
Az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 3/2018. (V. 8.) OGY határozat. In.: Magyar Közlöny. 2018. évi 62. szám, 3306. oldal (2018. május 8., kedd)
Az Országgyűlés háznagyának megválasztásáról szóló 4/2018. (V. 8.) OGY határozat. In.: Magyar Közlöny. 2018. évi 62. szám, 3307. oldal (2018. május 8., kedd)
A Honvéd Vezérkar főnöke beosztásba történő kinevezésről szóló 189/2018. (V. 17.) KE határozat. In.: Magyar Közlöny. 2018. évi 68. szám, 3566. oldal (2018. május 17., csütörtök)
A Honvéd Vezérkar főnöke beosztásból történő felmentésről szóló 187/2018. (V. 17.) KE határozat. In.: Magyar Közlöny. 2018. évi 68. szám, 3565. oldal (2018. május 17., csütörtök)