data From Wikipedia, the free encyclopedia
El 28 de desembre és el tres-cents seixanta-dosè (362é) dia de l'any —segons el calendari gregorià– o el tres-cents seixanta-tresé (363é) d'un any de traspàs. Resten 3 jorns per acabar l'any.
<< | Desembre 2024 | >> | ||||
dl | dt | dc | dj | dv | ds | dg |
1r | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 | 31 | |||||
Tots els dies |
A Espanya i els països hispanoamericans (Argentina, Mèxic, el Perú, Veneçuela…) el 28 de desembre també és conegut com el Dia dels Innocents per l'onomàstica dels Sants Innocents, durant el qual la gent sol fer bromes («innocentades») i els mitjans publiquen notícies falses més o menys inversemblants (com el «dia d'enganar» a Menorca o «peix d'abril» a l'Alguer, Catalunya del Nord i altres llocs): el costum de les innocentades, d'origen medieval, està relacionat amb el regnat del bisbetó, que comença el 6 de desembre i acaba el dia 28.[1] En canvi, el costum de penjar càguiles en l'esquena de la gent és exclusiva d'aquest dia, com també les festes populars que tenen lloc a Ibi, Tremp o Xalans.
No obstant això, entre les efemèrides més notables del dia, hi ha fites històriques com la proclamació del primer Comte de Barcelona (Berà, l'any 801); el reconeixement de l'Imperi Romà d'Occident per part de l'Imperi Romà d'Orient (457); la tronada de l'Allerkindleinsflut (1248); la mort de Medici en la Batalla de Garellano (1503), després de la qual el Regne de Nàpols seria incorporat a la Corona d'Aragó; l'estrena del cinematògraf dels germans Lumière a París en la seva primera projecció cinematogràfica pública (1895) —a la qual assistí Georges Méliès, qui més tard faria pel·lícules–; i el tsunami de Messina (1908).
Entre totes les personalitats nascudes un 28 de desembre estan Tatlin (1885), F. W. Murnau (1888), Elvira de Hidalgo (1891), Stan Lee (1922), Maggie Smith (1934), Denzel Washington (1954), Quim Torra (1962) o Linus Torvalds (1969); quant a les defuncions, Rob Roy (1734), Ravel (1837), Sam Peckinpah (1984), Susan Sontag (2004) o Joan Monleon (2009).
En el món del futbol sol ser un dia assenyalat perquè molts dels partits amistosos anuals que juguen les seleccions «autonòmiques» entre les festes de Nadal i Cap d'Any tenen lloc el 28 de desembre: l'últim, l'Euskadi-Catalunya de 2014.
A. | lloc | efemèride | categoria |
---|---|---|---|
47 aC | Adrumetum | segona Guerra Civil Romana: Juli Cèsar hi desembarca | guerra |
418 | Roma | Bonifaci I esdevé Papa | religió |
457 | Imperi Romà | Lleó I el Traci reconeix Majorià com a emperador romà | política |
484 | Regne de Tolosa | Alaric II succeïx Euric en el tron | política |
801 | Barcelona | entren els francs i proclamen Berà com a primer Comte de Barcelona | política |
831 | Aquisgrà | Pipí I d'Aquitània fuig contra la voluntat de son pare, Lluís I el Pietós | política |
893 | Dvin | un terratrémol fa trenta mil morts | desastres |
1065 | Westminster | el rei Eduard el Confessor consagra l'abadia | arquitectura |
1223 | Toruń | l'Orde Teutònic li atorga l'estatut de ciutat | política |
1248 | Slesvig-Holstein | cau la tempesta coneguda com Allerkindleinsflut | desastres |
1271 | Corona d'Aragó | butla contra Jaume el Conqueridor per les campanyes a Occitània | política |
1287 | Corona d'Aragó | Alfons el Franc atorga els Privilegis de la Unió | política |
1503 | Gaeta | comença la batalla de Garellano entre Aragó i França | guerra |
1700 | Espanya | el consell de regència ordena supeditar la diplomàcia espanyola a França | política |
1705 | Sant Mateu | Guerra de Successió Espanyola: els botiflers assetgen la vila | guerra |
1774 | Maharashtra | l'exèrcit britànic ocupa Thana i Vasai | guerra |
1783 | Regió del Kuban | la Porta reconeix el riu Kuban com a frontera | geografia |
1792 | Ginebra | proclamació del Govern Revolucionari local | guerra |
1804 | Saragossa | fundació de les Germanes de la Caritat de Santa Anna | religió |
1808 | Alt Empordà | Guerra del Francés: comença la Batalla de Castelló d'Empúries | guerra |
1831 | Illes Malvines | l'USS Lexington destruïx la colònia argentina de Puerto Soledad | guerra |
1833 | Madrid | boda d'Agustín Muñoz amb Maria Cristina de Borbó | política |
1836 | Adelaida | John Hindmarsh proclama l'Austràlia Meridional colònia britànica | política |
1836 | Imperi Espanyol | Espanya reconeix la independència de Mèxic | política |
1846 | EUA | Iowa esdevé el 29é Estat de la Unió | política |
1850 | Sydney | el periòdic Empire (periòdic) publica el primer número | periodisme |
1859 | París | el gascó Charles de Freycinet esdevé Primer Ministre de França | política |
1870 | Marsella | dissolució de la Ligue du Midi original | política |
1881 | Catalunya | la VVB inaugura el ferrocarril de Valls a Vilanova i la Geltrú i Barcelona[2] | transport |
1882 | Rio Branco | fundació de la ciutat, llavors un poblet al costat d'una factoria | política |
1894 | Niça | Auguste Charlois descobrix l'asteroid (398) Admete | astronomia |
1896 | Niça | Auguste Charlois descobrix l'asteroid (425) Cornelia | astronomia |
1897 | París | estrena de l'obra teatral d'Edmond Rostand Cyrano de Bergerac | arts escèniques |
1901 | Confederació Aro | l'exèrcit britànic ocupa Arochukwu | guerra |
1902 | Tibidabo | col·locació de la primera pedra del Temple Expiatori del Sagrat Cor | arquitectura |
1904 | Marsella | descoberta del cometa 19P/Borrelly | astronomia |
1907 | Barcelona | publicació de l'últim número del setmanari La Tomasa | literatura |
1908 | estret de Messina | un tsunami fa vora cent mil morts a Messina i Reggio Calabria | desastres |
1909 | Barcelona | la Comissió de l'Eixample resol un litigi a favor de la Casa Milà | arquitectura |
1914 | Barcelona | Ramon Miquel i Planas publica El Noucentista | literatura |
1914 | Commonwealth | Jordi V del Regne Unit crea la condecoració de la Creu Militar | guerra |
1915 | Castellroig | Guerra italo-turca: el creuer francés Jeanne d'Arc rebutja un atac grecs | guerra |
1919 | Vallès Occidental | Ferrocarrils de Catalunya inaugura el tram Rubí-Terrassa | transport |
1934 | Barcelona | Manuel Azaña Díaz és absolt dels càrrecs de sublevació | política |
1934 | URSS | Udmúrtia esdevé una república socialista soviètica autònoma | política |
1936 | Port d'Alacant | Guerra Civil espanyola: el Kursk atraca amb ajuda soviètica | guerra |
1936 | An Oriant | Xavier de Langlais organitza la Gran Assemblea de l'Entesa dels Bretonòfons | literatura |
1941 | Kaluga | Batalla de Moscou: les tropes soviètiques alliberen la ciutat | guerra |
1942 | Somàlia Francesa | Segona Guerra Mundial: Somàlia Britànica ocupa la costa per a la França Lliure | guerra |
1963 | East London | Jim Clark guanya el Gran Premi de Sud-àfrica del 1963 | esport |
1964 | Roma | Giuseppe Saragat (PSDI) esdevé President d'Itàlia | política |
1965 | Rostock | el Fußballclub Hansa Rostock s'independitza com a club | futbol |
1970 | Saint-Luc | la Crisi d'Octubre acaba amb la detenció de Paul Rose (FLQ) | política |
1971 | EUA | l'oficina de patents aprova la desgrapadora de Joseph A. Foitle[3] | invents |
1973 | ? | Johan Cruyff guanya una segona Pilota d'Or | futbol |
1975 | Camp Nou | el públic oneja senyeres per primera volta durant un Barça-Madrid | futbol |
1976 | Albània | la República Popular d'Albània esdevé República Popular Socialista d'Albània | política |
1976 | Banfield | última notícia de la desapareguda Claudia Falcone amb vida[4] | política |
1984 | Espanya | el Congrés dels Diputats aprova la Llei d'Objecció de Consciència | guerra |
1984 | Santiago | la Fundació Castelao entra en funcionament | política |
1986 | París | estrena mundial d'Offret, l'últim film d'Andrei Tarkovski | cinema |
1988 | URSS | Mikhaïl Gorbatxov crea l'Orde del Valor Personal | política |
1993 | Bretanya | crea les mancomunitats de Fouenant, Kemperle i Vigoudenn | política |
1993 | Madrid | Cas Banesto: el Banc d'Espanya intervé l'entitat | economia |
1994 | Bretanya | crea les mancomunitats de Gwerledan i Renk hag ar Froudveur | política |
1995 | Espanya | Antena 3 emet l'últim capítol de Farmacia de guardia i la primera gala Inocente, Inocente | televisió |
1995 | Kamtapur | l'Organització d'Alliberament de Kamtapur entra en funcionament | política |
1999 | Turkmenistan | el parlament proclama Saparmurat Niàzov president vitalici | política |
1999 | Granada | la selecció de futbol d'Andalusia guanya 1 a 0 contra Estònia | futbol |
2000 | Bucarest | Adrian Năstase (PSD) esdevé Primer Ministre de Romania | política |
2002 | Atzeneta del Maestrat | l'ajuntament en ple dimitix com a protesta pel trasllat del cicle d'ESO[5] | política |
2003 | Guatemala | Óscar Berger guanya la segona volta de les eleccions generals | política |
2004 | Bucarest | Călin Popescu-Tăriceanu (PNL) esdevé Primer Ministre de Romania | política |
2004 | Espanya | el Govern d'Espanya accepta el retorn dels Papers de Salamanca | política |
2004 | Palomar | Michael E. Brown és el primer astrònom a observar Haumea | astronomia |
2005 | Baikonur | llançament del primer satèl·lit GIOVE del sistema Galileo | astronomia |
2005 | Cadis | la selecció de futbol d'Andalusia guanya 4 a 1 contra Xina | futbol |
2005 | Kitt Peak | descoberta de l'asteroide potencialment perillós 2005 YU55 | astronomia |
2005 | Santiago de Xile | la policia fitxa Augusto Pinochet en el seu arrest domiciliari[6] | política |
2006 | Mogadiscio | guerra civil somali: els islamistes ixen de la ciutat davant el setge etíop | guerra |
2006 | Torrent | el Cos Nacional de Policia deté Rodolfo Almirón, cap de la Triple A | política |
2006 | Saragossa | la selecció de futbol d'Aragó guanya 1 a 0 contra Xile | futbol |
2006 | Elx | la selecció valenciana de futbol guanya 3 a 1 contra Perú | futbol |
2008 | Països Catalans | la Viquipèdia en català supera els cent cinquanta mil articles[7] | cultura |
2008 | Pasarón | la selecció de futbol femení de Galícia guanya 7 a 1 la de les Illes Balears | futbol |
2009 | Benguela | inauguració de l'Estadi Nacional d'Ombaka | futbol |
2010 | Alcoi | inauguració del Centre d'Art d'Alcoi | belles arts |
2010 | Algèria | Primavera Àrab: immolacions i manifestacions a tot el país | política |
2010 | Espanya | el canal de televisió CNN+ fa l'última emissió | televisió |
2010 | Minsk | Mikhail Miasnikovich esdevé primer ministre de Belarús | política |
2010 | Montjuïc | Catalunya guanya el II Trofeu Catalunya Internacional 4 a 0 contra Hondures | futbol |
2013 | Corea del Sud | vaga general de la Confederació Nacional de Sindicats | política |
2014 | San Mamés | la selecció de futbol del País Basc s'enfronta a la de Catalunya | futbol |
Stan Lee (1922-2018) fon un escriptor, guionista, actor ocasional, editor i productor novaiorqués, cocreador de superherois clàssics de Marvel Comics en la dècada de 1960, quasi tots amb Jack Kirby, com els 4 Fantàstics, Hulk, els X-Men originals, Thor i els Venjadors; amb Steve Ditko, Spiderman i Doctor Strange; i, amb Bill Everett, Daredevil. Stan Lee introduí així la complexitat de caràcter i personalitat en el món del gènere superheroic. A més, va ser durant anys el cap de Marvel Comics.
A. | títol |
---|---|
2004 | iTunes Originals |
El 1993 —fa 30 anys!— Ocean publicà a Europa el Jurassic Park de NES.
A. | nom i llinatges | activitat | origen | e. |
---|---|---|---|---|
1890 | Attilio Deffenu | teòric polític | sard | 27 |
1934 | Alasdair Gray | escriptor | escocés | 85 |
1936 | Charles Nokan | escriptor | ivorià | 85 |
A. | Lloc | Personalitat | N. |
---|---|---|---|
1893 | Corneysthorpe | Richard Spruce, botànic anglés | botànica |
1926 | Telfs | Alfons Schlögl, compositor tirolés | música |
1928 | Montegiorgio | Domenico Alaleona, compositor italià | música |
1942 | Theresienstadt | Alfred Flatow, gimnasta jueu | esport |
1949 | Brooklyn | John Edward Lovelock, atleta neozelandeś | esport |
1949 | Gènova | Ottavio Barbieri, futboliste lígur | futbol |
1959 | Madrid | Ante Pavelić, fundador d'Ústaixa | política |
1962 | França | Marcel Aubert, historiador de l'art | belles arts |
1963 | Brumath | Camille Dahlet, nacionalista alsacià | política |
1966 | St. Helena | Carl Osburn, campió de tir olímpic | esport |
1981 | Woodland Hills | Allan Dwan, cineasta canadenc | cinema |
1984 | Inglewood | Sam Peckinpah, director californià | cinema |
1972 | París | Jon Mirande, escriptor i traductor en basc | literatura |
1980 | Mèxic | Alfredo Barrera Vásquez, maianiste | cultura |
1980 | París | Marcel Langiller, davanter francés | futbol |
1983 | Montfermeil | Eugène Chaboud, pilot de Fórmula 1 | esport |
2006 | Tòquio | Komei Abe, compositor i violoncel·liste | música |
2009 | Huntington | The Rev, bateria d'Avenged Sevenfold | música |
2017 | ? | Ronald Baensch, cicliste australià (78 a.) | deport |
2021 | París | Sabine Weiss, fotògrafa[34] | cultura |
Lloc | Celebració |
---|---|
Austràlia Meridional | Proclamation Day («Dia de la Proclamació») |
Castellvell del Camp | Festa de la Banya (des de 1851)[35] |
Alcoi | funcions especials del Tirisiti |
Bellmunt del Priorat | Badejada[36] |
Ibi | Festa dels Enfarinats o de la Justícia Nova (des de 1981)[37] |
L'Alcúdia i altri | Recital dels Innocents (des de 2005)[38] |
Elx | Vinguda de la Mare de Déu de l'Assumpció |
Manresa | La Innocentada (espectacle teatral costumista)[36] |
Reus | llançament del coet Espeteck[36] |
Terrassa | Festa de la Llufa[36] |
Tremp (ciutat) | Aixecada del ninot[39] |
A més d'innocentades o notícies falses com les de l'1 d'abril, el 28 de desembre és la data de moltes festes de folls, danses i altres tradicions populars:
A Veneçuela, el Dia dels Innocents té diferents noms i costums en cada un dels estats:[43]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.