municipi de Catalunya From Wikipedia, the free encyclopedia
Pineda de Mar és una vila i municipi de la comarca del Maresme. Es troba arran de mar entre Calella i Santa Susanna, cap a l'interior limita amb el municipi de Tordera. L'1 de gener del 2018 tenia 28.157 habitants.[1] El seu mercat setmanal té lloc els dimecres a Poblenou i els divendres al Passeig Marítim.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Catalunya | ||||
Província | província de Barcelona | ||||
Àmbit funcional territorial | Àmbit Metropolità de Barcelona | ||||
Comarca | Maresme ![]() | ||||
Capital | Pineda de Mar ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 28.751 (2023) ![]() | ||||
Llars | 119 (1553) ![]() | ||||
Gentilici | Pinedenc, pinedenca ![]() | ||||
Idioma oficial | català ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 10,7 km² ![]() | ||||
Banyat per | mar Mediterrània ![]() | ||||
Altitud | 10 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Xavier Amor Martín ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 08397 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 08163 ![]() | ||||
Codi IDESCAT | 081635 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | pinedademar.cat ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
El terme municipal de Pineda de Mar limita amb:
Tordera | Santa Susanna | |
Sant Cebrià de Vallalta | ![]() |
|
Calella | mar |
En les eleccions municipals 2019 va sortir reelegit com a alcalde en Xavier Amor i Martín, amb la següent composició del ple municipal:
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | % vots | |
---|---|---|---|---|---|
PSC | Xavier Amor i Martín | 5.587 | 12 | 45,85% | |
ERC - Junts per Pineda | Mònica Palacín i París | 3.228 | 7 | 26,89% | |
Pineda en Comú - En Comú Guanyem | Marcos Ortega Canillas | 895 | 1 | 7,34% | |
En Marxa - Junts per Catalunya | Noemí Llorens Lleonart | 833 | 1 | 6,84% | |
Ciutadans | 607 | - | - | ||
Total | 19.732 | 21 |
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | % vots | |
---|---|---|---|---|---|
Ciutadans | Inés Arrimadas | 4.629 | 31,03 | ||
ERC-CatSí | Oriol Junqueras | 2.941 | 19.72 | ||
JxCAT | Carles Puigdemont | 2.821 | 18,91 | ||
PSC | Miquel Iceta | 2.221 | 14,89 | ||
CeC-Podem | Xavier Domènech | 868 | 5,82 | ||
PPC | Xavier García Albiol | 727 | 4,87 | ||
CUP-CC | Carles Riera Albert | 466 | 3,12 | ||
PACMA | Ana Bayle Garcia | 158 | 1,06 | ||
Recortes Cero-Grup Verd | Nuria Suárez Hernández | 37 | 0,25 | ||
Total | 14.986 | 78,90 |
Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
---|---|---|---|
1979 - 1983 | Josep Aragonès i Montsant | Unió de Pineda de Mar | 19/04/1979 |
1983 - 1987 | Josep Aragonès i Montsant | Unió de Pineda de Mar | 28/05/1983 |
1987 - 1991 | Josep Lluís Fillat Claver | ![]() |
30/06/1987 |
1991 - 1995 | Josep Lluís Fillat Claver | ![]() |
15/06/1991 |
1995 - 1999 | Salvador Llorens Llinas | ![]() |
17/06/1995 |
1999 - 2003 | Joan Morell Comas | ![]() |
03/07/1999 |
2003 - 2007 | Joan Morell Comas | ![]() |
14/06/2003 |
2007 - 2011 | Xavier Amor Martín | ![]() |
16/06/2007 |
2011 - 2015 | Xavier Amor Martín | ![]() |
11/06/2011 |
2015 - 2019 | Xavier Amor Martín | ![]() |
13/06/2015 |
2019 - 2023 | Xavier Amor Martín | ![]() |
15/06/2019 |
Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |
Els boscos i la vegetació de la ribera de la riera de Pineda eren molt extensos abans que intervingués l'home, podien arribar a ocupar uns 15 metres a banda i banda, ara només queden les restes d'aquesta vegetació. Les arrels dels arbres que creixen al costat de la riera són poc fondes perquè no necessiten anar a buscar l'aigua molt en sota. Aquestes arrels que són superficials eviten l'arrossegament de la terra i l'erosió i també fan que l'aigua baixi més lentament minvant el perill de les rierades, també en baixar més lentament, major quantitat d'aigua es filtra als aqüífers. Per l'altra banda, el fet de tenir arrels superficials, fa que aquests arbres siguin més fàcils de tombar quan hi ha una ventada forta. Aquesta vegetació protegeix els marges contra l'erosió, permet una intensa activitat animal, proporciona una sensació de frescor i manté la humitat i el paisatge natural.
Entitat de població | Habitants |
---|---|
Can Carreres | 358 |
Can Feliu de Merola | 392 |
Montessol | 24 |
Pineda de Mar | 25.266 |
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) ![]() |
Diversos vestigis d'època ibèrica (segle IV aC) trobats a diferents indrets del municipi de Pineda (al turó de Montpalau i prop del Mas Castellar) testimonien el poblament del terme des d'èpoques ben remotes. Els assentaments ibèrics són força nombrosos a tot el Maresme, poblat per la tribu dels laietans, el territori de la qual ocupava tota la franja litoral des del Llobregat fins a la Tordera; els seus habitants se situaven en petits promontoris allunyats de la costa. L'intens procés de romanització de la comarca a partir del segle I aC conduí a la progressiva ocupació de la zona costanera, on aparegueren nombroses vil·les, ben comunicades a través del brancal de la Via Augusta, que conduïa fins a Bàrcino. A Pineda hi ha restes d'una important vil·la romana al mas de Can Roig, on desembocava el llarg aqüeducte romà de Can Cua, quatre arcades del qual són encara prou visibles.
Després de l'ocupació àrab, a partir del segle ix, el terme de Pineda formava part d'una gran demarcació que anava des de la Tordera a Caldetes. A partir del segle xi apareix en la documentació el castell de Montpalau que, juntament amb el de Palafolls, es repartia la jurisdicció de tot l'Alt Maresme. Les terres de Montpalau, en bona part despoblades, ocupaven un extens territori que comprenia les parròquies d'Arenys, Sant Iscle i Sant Cebrià de Vallalta, Hortsavinyà, Vallmanya i una gran part de Sant Pere de Riu i de Santa Maria de Pineda. Durant el segle xii, la senyoria superior del castell de Montpalau era en mans de la poderosa família dels Cabrera, que la van mantenir fins al segle xvi. Pel que fa a la parròquia de Pineda, que aleshores comprenia el que avui són Calella i Santa Susanna, sabem que l'església de Santa Maria va ser consagrada el 1079. Durant aquella època no existia encara un nucli agrupat de poblament, només alguns masos dispersos al sector interior del terme.
El creixement de Pineda continuarà lentament durant el segle xvi, quan s'edificarà l'actual plaça de Catalunya i un tram del camí del Mar, obert poc abans de començar la centúria. En aquella època hi havia molts atacs de pirates i corsaris turcs i barbarescs a les poblacions de la costa del Maresme, que van motivar la construcció de nombroses torres de guaita i defensa, com la torre de Sant Jaume, així com la fortificació de l'església parroquial, construïda de bell nou pocs anys abans. Una inscripció a la llinda del portal de l'església fa referència al cruent atac sofert per la població l'1 d'agost de 1545 per part de corsaris turcs capitanejats pel famós Turgut Reis.[3]
El decurs del segle xvii hi ha un cert estancament en tota la comarca, dedicat exclusivament a les activitats agràries. Dos factors influïren negativament en el desenvolupament normal de la població: d'una banda, les guerres entre Espanya i França a partir de 1635, i alhora, les epidèmies de pesta que afectaren greument la comarca cap a la meitat de segle.
A partir del segle xviii, un cop acabada la guerra de Successió el 1714, Pineda, com tota la resta del país, assoleix un notable creixement demogràfic. Segons el cens de l'època, Pineda va passar de 493 a 1.163 habitants entre 1718 i 1787. Aleshores tenia 164 cases agrupades i 42 masies. En aquella època l'activitat econòmica es trobava ja més diversificada. A partir del llibre de viatges de Francisco de Zamora, que visità la contrada cap al 1790, sabem que a Pineda hi havia 22 barques de pesca, un vaixell de 60 tones i 3 de quatre tones, amb un total de 100 homes matriculats com a gent de mar. Tenia telers de lli i la major part de les dones es dedicava a la confecció de puntes o randes (Zamora parla de 750 dones amb un guany anual de més de 27.000 lliures). L'activitat bàsica seguia essent l'agricultura, fonamentada en la producció de vi i en el blat.
Pineda de Mar està agermanada amb les següents viles:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.