3. 1. (22. 12. 1877. po j.k.) - Rusko-turski rat: Rusi zauzeli nebranjenu Sofiju, što je Srbe zateklo kod Slivnice - odradili su svoj deo saradnje sa ruskom vojskom; srpska vojska je na istoku zauzela i Kulu, Breznik, Trn i Radomir[1].
decembar/januar - Došlo je do ustanka naroda ispred napredovanja srpske vojske: Vlasina, Crna Trava, Čemernik, Znepolje sa Trnom, okolina Vranja[2].
7. 1. (26. 12. '77 po j.k.) - Srpsko-turski rat: turska vojska Hafis-paše, idući iz Prištine u pomoć Nišu, nakratko povratila Kuršumliju, pošto je potisnula Srbe sa Samokova (Srbi prvi put zauzeli Kuršumliju 13 dana ranije).
4 - 9. 1. - Četvrta Bitka na prevoju Šipka je konačna rusko-bugarska pobeda.
9. 1. - Bar se predao Crnogorcima posle duže opsade[3].
10. 1. (29. 12. '77 po j.k.) - Oslobođenje Niša, tj. predaja turskog garnizona; dva dana kasnije Šumadijski korpus svečano ulazi u grad. Vrhovna komanda na čelu sa knezom Milanom stiže 14-tog[1].
15. 1. - Sednica srpske vlade formulisala zahteve Porti: nezavisnost i priključenje stare Srbije odn. Kosovskog vilajeta sa dodatkom Vidina - tolikom proširenju se protive i Turska i Rusija[2].
januar - Izbija Kritski ustanak.
17. 1. - Ruska pobeda u Bici kod Plovdiva, zauzet grad.
18. 1. - Svetozar Miletić osuđen na pet godina zatvora na osnovu iskonstruisane optužnice za veleizdaju (pušten u novembru 1879.) - vojvođanski Srbi su u ovo vreme izloženi sumnjičenju zbog podrške Srbiji, nekoliko lidera je uhapšeno[4].
18. 1. - Egzarhijski niški mitropolit Viktor proglašava ujedinjenje sa srpskom crkvom.
20. 1. - Crnogorci zauzeli Ulcinj; Crnogorci su u ovo vreme zauzeli i nekoliko utvrđenja na Skadarskom jezeru[5], planirali su napad na Podgoricu.
20. 1. - Izbija Kumanovski ustanak, u očekivanju srpske vojske (traje do maja).
"Okršaj Srba i Čerkeza"
21. 1. (9. 1. po j.k.) - Oslobođena Grdelica i istoimena klisura - otvoren put prema Vranju. Istog dana srpska vojska povratila Kuršumliju, gde zatiču 26 glava srpskih vojnika i oficira nataknute na kolje[6].
4. 2. (23. 1. po j.k.) - U Sankt Peterburgu završen Proces 193 revolucionarima-narodnjicima, učesnicima "Odlaska u narod" uhapšenim još 1873-74. - većina je oslobođena, ostali su proterani u Sibir ili osuđeni na robiju, ranije miroljubivi revolucionari postaju militantni.
5. 2. - Stigla vest o jedrenskom primirju: Moravski korpus je kod Samokova, Timočki kod Prepolca, blizu Podujeva, i jedan deo kod Samokova; jedno izviđačko odeljenje Šumadijskog korpusa stiglo u Gračanicu. Srbija je u drugom srpsko-turskom ratu imala 2.400 mrtvih i 3.000 ranjenih[7].
5. 2. (24. 1. po j.k.) - Vera Zasulič i Maša Koljenkina pucale na peterburškog gradonačelnika Trepova (ranjen) odn. tužioca Želehovskog (neuspelo); Zasuličeva oslobođena u aprilu.
7. 2. - Umro papa Pio IX., posle blizu 31 i ½ godine službe (najduža potvrđena).
8. 2. - Britanska flota se ukotvila kod Carigrada.
13. 2. - Proglašen Ugovor prijateljstva i trgovine SAD i Samoe, američka mornarica dobija luku Pago Pago.
14. 2. - Sultan Abdul Hamid II raspustio parlament i ukinuo Ustav iz 1876. - povratak apsolutizma do 1908.
14. 2. - Bolivijske vlasti zahtevaju porez od 10 centi po kvintalu od čileanske kompanije koja eksploatiše šalitru u okolini Antofagaste - dolazi do krize koja će sledeće godine prerasti u Pacifički rat.
februar-mart - Grčki patrioti započinju Epirski ustanak ali turske snage ga ubrzo guše.
16. 2. - 18. 3. - General Lešjanin boravi u Glavnom stanu ruske vojske, uključujući Jedrene i San Stefano: Rusi pristali da Niš i Leskovac ostanu Srbiji, a Trn, Pirot, Vranje i Kula (kod Zaječara) bi pripali Bugarskoj; u nadoknadu, Srbija bi se proširila do Kosovske Mitrovice i Novog Pazara, bez ta dva grada (taj prostor drže turske i albanske čete)[8].
18. 2. - Divlji Zapad: u američkoj teritoriji Novi Meksiko izbija takozvani Rat u okrugu Lincoln između dve grupe suprotstavljenih trgovačkih interesa - 22 ubijenih do jula.
predviđena samoupravna Bugarska, praktično nezavisna, u granicama koje bi zahvatile Pirot i Vranje (trenutno u srpskim rukama), celu Makedoniju i deo Albanije.
Srbija nezavisna, dobila bi Niš, Leskovac, kao i deo Kosova do Ibra i Sitnice (→ karta).
Crna Gora nezavisna, dobila bi proširenja do Drine i Lima, uključujući Gacko (→ karta).
Bosanski vilajet bi bio autonoman (nalik Srbiji), vezan uskim prolazom sa ostatkom Osmanskog carstva.
24. 3. - Britanska korveta HMS Eurydice potonula od oluje u La Manšu, 317 mrtvih.
25. 3. - Rusija odbacuje britanski predlog da se Sanstefanski ugovor stavi pred evropski kongres - dva dana kasnije Disraeli mobilizuje rezervu.
April/Travanj
april - Dvadeset tri lica osuđena na smrt u Srbiji u vezi Topolske bune - većini kazne izmenjene (Aćim Čumić, Đorđe Demetrović Golobočanin i još trinaestorica); nema milosti za Jevrema Markovića[9].
11. 5. - Anarhista Max Hödel pokušao da ubije nemačkog cara Vilhelma I - kancelar Bizmark nakon ovoga traži zabranu Socijaldemokratske partije. Nakon dolaska novog pape, Bizmark popušta politiku Kulturkampfa protiv političkog katolicizma, naglasak je sada na socijalistima.
maj, krajem - Knez Wrede doneo Andrašijevu poruku u Beograd: Austro-Ugarska će podržati pretenzije Srbije na Pirot, Vranje i Trn, zauzvrat se treba odreći Novog Pazara; ostali uslovi su gradnja pruge, trgovinski ugovor, regulacija Đerdapa; AU će zauzeti Ada Kale sa kojeg Porta povlači posadu[10].
31. 5. - Nemačka oklopnjača Grosser Kurfürst potonula u sudaru sa fregatom König Wilhelm u La Manšu, poginulo 269 mornara.
19. 6. - Nakon pobede liberala na izborima, novi premijer Belgije je Walthère Frère-Orban (do 1884), koji vodi izrazito antiklerikalnu politiku.
22. 6. - Adolf Erik Nordenskiöld kreće s brodom Vega na prvo oplovljavanje arktičkih obala Evrope i Azije.
25. 6. - Kanaci na Novoj Kaledoniji se pobunili na čelu sa Ataïem protiv francuske kolonijalne vlasti (Ataï ubijen u septembru, ali pobuna traje godinu dana).
28. 6. - Srbija na dnevnom redu plenarne sednice Berlinskog kongresa: obavezana na davanje pune verske, političke i pravne jednakosti pripadnicima svih religija (misli se na Jevreje)[11].
jun - jul? - Ugarska vlada oduzela Matici srpskoj upravu nad zadužbinom Save Tekelije jer je odbila naredbu da se preseli u prestonicu[12] (uprava predata srpskoj pravoslavnoj opštini u Pešti).
Jul/Juli/Srpanj
1. 7. - Rasprava o Crnoj Gori na Berlinskom kongresu[13].
8. 7. - Potpisana konvencija između Srbije i Austrougarske o trgovini, gradnji železnice i regulaciji Đerdapa.
8. 7. - Kongresni plenum o srpskim granicama: između Srbije i Bugarske sporni Pirot i Trn (Bizmark: "Zar mir sveta da zavisi od srpskih granica!", Trn će pripasti Bugarskoj); između Srbije i Turske sporno je pitanje Grdeličke klisure a time i Vranja (na kraju pripalo Srbiji)[14].
Crna Gora nezavisna sa proširenjima: Nikšić, Kolašin, Spuž, Podgorica, Žabljak, Bar, Plav i Gusine (Turci i Albanci pružaju otpor u Plavu i Gusinju, pa su 1880. razmenjeni za Ulcinj); AU vrši pomorsku, sanitarnu i policijsku kontrolu na crnogorskom primorju[15], Spič i utvrđenja Haj-Nehaj priključeni AU[16]. (Dan državnosti u 21. veku).
Usmeni dogovori: pošto je uzela Kipar, Britanija nema ništa protiv da Francuzi uzmu Tunis (→ Francuski protektorat u Tunisu 1881-1956), Italijanima se za utehu prepušta Tripoli (→ Italijanska Libija 1911-1943).
22. 7. - Nepozvani ruski izaslanici stigli u Kabul, zbog čega će i Britanci tražiti od Sher Ali Khana da primi njihovu misiju.
25. 7. - Carska proklamacija u vezi BiH, obećaju se vjerske i nacionalne slobode.
16. 8. - Težak poraz Bosanaca kod Klokota blizu Viteza.
16. 8. (4. 8. po j.k.) - Revolucionar-narodnjik Sergej Kravčinski ubio generala Mezencova, šefa žandarmerije i Trećeg odeljenja (tajne službe).
19. 8. - Austrougarska vojska zauzima Sarajevo posle uličnih borbi.
28. 8. (10. 8. po j.k.) - Jakov Ovadija, šahista, jugoslovenski delegat na osnivanju FIDE († 1941)
22. 8. (10. 8. po j.k.) - Obnarodovani rezultati Berlinskog kongresa u Srbiji, tj. nezavisnost, proširenje, itd., proklamovan kraj ratnog stanja. Određeno da se svetkovina nezavisnosti slavi 20. juna (po starom kalendaru), umesto svetkovine o Andriji prvozvanom[18].
22. 8. - Mustafa-beg Fadilpašić imenovan za gradonačelnika Sarajeva, što ostaje do smrti 1892.
22. 8. - Ukaz o ustrojstvu Vojnog muzeja u Beogradu.
26. 8. - Osmanski maršal Mehmed Ali-paša poručuje u Prizrenu vođama Lige da moraju prestati s aktivnostima u Plavu i Gusinju koji su dodeljeni Crnoj Gori, ali ubrzo dolazi do nasilja.
26. 8. - Srpska vojska i uprava napustili kulski okrug[19].
28. 8. - Nubar-paša postaje prvi predsednik egipatske vlade: strani kreditori su prinudili hediva Ismail Pašu da imenuje vladu u kojoj se nalaze i po jedan Britanac i Francuz ispred dužničke komisije.
29. 9. - Posle pet dana borbi zauzeta tvrđava Klobuk, poslednje uporište u Hercegovini.
Oktobar/Listopad
1. 10. - U Nišu počela da radi gimnazija, prva škola tog ranga u novooslobođenim krajevima.
1. 10. - Thibaw Min postaje novi kralj Burme, nakon što je njegova tašta i maćeha pobila moguće konkurente (do 1885, poslednji kralj dinastije Konbaung).
6. 10. - Adresa Hrvatskog sabora se zalaže za postupno priključenje Bosne i Hercegovine Hrvatskoj, na osnovu "hrvatskog državnog prava" - car prekoreo sabor zbog "prekoračenja ovlašćenja".
17. 10. (5. 10. po j.k.) - U Pirinskoj Makedoniji izbija Kresnensko-razloški ustanak (ili Makedonski ustanak).
19. 10. - U Nemačkoj donesen prvi od Antisocijalističkih zakona.
20. 10. - Cijela Bosna pod austrougarskom kontrolom, posle 53 okršaja; poginulo 946 AU vojnika.
27. 10. (15. 10. po j.k.) - Kritski ustanak se okončava ugovorom iz Halepe: Krit postaje autonomna osmanska provincija, na čelu sa guvernerom hrišćaninom (do 1889).
10. 11. (29. 10. po j.k.) - Skupštinski izbori u Srbiji, uključujući nove krajeve; liberalna vlada osvaja većinu, opozicija uspešna u istočnoj Srbiji - u Zaječaru izabran Nikola Pašić, što je početak njegove duge političke karijere (do 1926).
17. 11. - Prvi pokušaj ubistva italijanskog kralja Umberta: anarhista Giovanni Passannante ga ranio nožem u Napulju, kao i premijera Cairolija.
5. 12. (23. 11. po j.k.) - Kneževom prestonom besedom otvorena Narodna skupština u Nišu.
11. 12. - Britanci predali ultimatum Zulu kralju Cetshwayu - sledećeg meseca sledi Anglo-Zulu rat.
decembar - Nikola Tesla napustio Grac (nije mogao dobiti stipendiju za studije).
decembar - Argentinci započinju Osvajanje pustinje, stavljanje Patagonije pod kontrolu, što podrazumeva ubijanje i proterivanje Indijanaca Mapuche i naseljavanje kolonista.
18. 12. - Francuski putnički brod Byzantin se sudario sa britanskim parobrodom Rinaldo u Dardanelima i potonuo - oko 150 mrtvih.
22. 12. - Zakon o srpskim narodnim novcima (definisani apoeni zlatnog, srebrnog i bakarnog novca).
23. 12. - Afganski emir napustio Kabul, namerava da nađe azil u Rusiji.
Tokom/tijekom godine
Posledice Velike istočne krize i ratova:
Pre srpsko-turskih ratova albanskih naselja je bilo u Toplici, Jablanici i oko Vranja, nakon ratova dolazi do iseljavanja i albanizacije Kosova[20].
Turci, Albanci i Čerkezi pobegli iz krajeva koje je zauzela srpska vojska a doseljavaju se Srbi iz starih pograničnih okruga kneževine i iz neoslobođenih krajeva (kumanovski, skopski, gnjilanski, vučitrnski, ibarski...)[21].
Posle Berlinskog kongresa: pojačanje razdora između Srba i Hrvata i Srba i Bugara, promene etničkog sastava[22].