8. 1. - Indijanski ratovi - Bitka na Wolf Mountain u Montani: Ludi konj i njegovi ratnici vode posljednju bitku s američkom konjicom.
10. 1. - Izbori u Nemačkoj: slabiji rezultati nacionalnih liberala, zbog ekonomske situacije.
15. 1. - Budimpeštanska konvencija Austrougarske i Rusije: Rusija neće preduzimati vojne akcije u Srbiji, Crnoj Gori te Bosni i Hercegovini, priznala je pravo Austrougarske na BiH[1] (može je okupirati, bez Novopazarskog sandžaka); nema stvaranja velike slovenske države.
20. 1. - Okončana Carigradska konferencija: Otomansko Carstvo odbija prijedlog unutrašnjih reformi i načina vladanja Balkanom (bilo predloženo: autonomna Bosna, sem dela stare Hercegovine koji bi pripao Crnoj Gori; dva autonomna bugarska vilajeta, zapadnom bi pripala današnja južna Srbija i veći deo Makedonije).
29. 1. - Počinje Pobuna u Satsumi, poslednji i najozbiljniji ustanak samuraja protiv carske vlasti u Japanu - slomljeno u septembru.
januar - U Beogradu otvoren Engleski zavod za srpsku siročad, žrtve prošlogodišnjeg rata, zatvoren već u maju zbog nesporazuma.[2]
Februar/Veljača
17. 2. - Porfirio Díaz postaje privremeni predsednik Meksika, od maja i ustavni (vl. 1877-80. i 1884-1911.).
20. 2. (8. 2. po j.k.) - Izbori za Veliku narodnu skupštinu u Srbiji - knez se nadao pobedi konzervativaca nad liberalima, ali većinu dobijaju radikali i karađorđevićevci, "elementi nereda" po kneževom mišljenju[3].
Gustave Caillebotte: "Pariska ulica; kišni dan"
21. 2. - 4. 3. - Suđenje pedesetorici narodnjika u Moskvi (kraj 1878), 14 osuda na prinudni rad, raste broj deportacija (kao i radikalizma grupe).
28. 2. (16. 2. po j.k.) - Velika narodna skupština u Beogradu: donesena odluka o miru sa Turskom, nakon čega je skupština odmah raspuštena, pre nego što se mogla povesti rasprava o vladinoj ratnoj politici[4].
februar - Rasprava preko štampe dvojice prvaka dalmatinskih Srba, Jovana Sundečića (protivi se cepanju Narodne stranke na srpsku i hrvatsku) i Nikodima Milaša (zalaže se za uže srpske ciljeve)[5].
Mart/Ožujak
1. 3. (17. 2. po j.k.) - Potpisan protokol mira između Srbije i Otomanske carevine (objavljeno 21. 2./5. 3.) - formalan završetak Prvog srpsko-turskog rata.
2. 3. - Postignut Kompromis 1877, temeljem koga je riješen ustavni spor izazvan predsjedničkim izborima u SAD 1876., a Rutherford B. Hayes proglašen pobjednikom iako je Samuel J. Tilden osvojio veći broj narodnih glasova 7. 11.1876. Ovim kompromisom sa južnjačkim demokratama je okončan i period Rekonstrukcije na Jugu.
4. 3. - Rutherford B. Hayes inauguriran za predsjednika SAD.
19. 3. - Prvo zasedanje Osmanskog parlamenta, ubrzo raspušten (novi izbori u decembru).
31. 3. - Londonski protokol velikih sila poziva Portu na reforme u Bosni, Hercegovini i Bugarskoj, preporučuje ispravke granice sa Crnom Gorom.
April/Travanj
Monet: "Kolodvor Saint-Lazare, dolazak vlaka" - jedna od 12 slika u seriji
9. 4. - Porta odbija Londonski protokol jer smatra da zadire u njen suverenitet.
12. 4. - Velika Britanija izdaje proklamaciju o aneksiji Južnoafričke Republike, protivno Sand Riverskoj konvenciji iz 1852 - izbiće deveti Xhosa rat (1877-79) i Prvi burski rat (1880-81).
april? - Misija pukovnika Katardžija, Milanovog ujaka, u Kišinjev, kod ruskog cara Aleksandra II: car savetuje uzdržanost u vezi Turske[6].
16. 4. - Rumunija potpisala sporazum sa Rusijom: dozvoljen prolaz ruske vojske, uz poštovanje integriteta; mobilizacija rumunske vojske.
16. 4. - Prekinuti pregovori o miru između Crne Gore i Porte[7].
23. 4. - Samo dva dana nakon završetka Eiffelovog mosta preko Pruta, ruska vojska prelazi preko njega u Rumuniju.
7. 5. - Matteo Renato Imbriani osnovao Associazione in pro dell'Italia Irredenta (Društvo za neoslobođenu Italiju, → Talijanski iredentizam)
8. 5. - U Olimpiji pronađen Hermes sa malim Dionisom
9. 5. - Razoran zemljotres kod Iquiquea na severu Čilea, praćen cunamijem širom Pacifika, 2.541 poginuli.
16. 5. - Kriza 16. maja 1877. u Francuskoj: monarhistički predsednik MacMahon iznudio ostavku republikanskog premijera Simona i postavlja monarhistu Alberta de Broglieja, čemu se parlament protivi, ali predsednik ga raspušta.
maj - Qingovska Kina slomila Dungansku pobunu na zapadu, povratila Kašgar, stradao Yaqub Beg.
21. 5. (9. 5. po j.k.) - Rumunjska se proglašava nezavisnom od Otomanskog Imperija (knez Carol I potpisuje sutradan, otkazana isplata danka, → Rumunski rat za nezavisnost).
Jun/Juni/Lipanj
4. 6. (23. 5. po j.k.) - Počinje turska ofanziva na Crnu Goru sa oko 65.000 vojnika: Sulejman-paša iz Hercegovine (Gacka) sa preko 40.000 ljudi, još dve vojske iz pravca Berana i Podgorice[8][9].
4. 6. - Bitka kod Goranskog: Turci nadjačali Crnogorce blizu Plužina.
16. 6. - Knez Milan i Ristić se u rumunskom Ploeštiju sastali sa ruskim carem Aleksandrom: ponovo se savetuje uzdržanost, bar dok ruska vojska ne pređe Dunav[10].
17. 6. (5. 6. po j.k.) - Počinju glavni turski udarci na Crnu Goru ("devet krvavijeh dana"): Sulejman-paša se probio do Spuža i spojio s odredom iz pravca Albanije, ali dobija prekomandu u Bugarsku[8].
17. 6. - Bitka u White Bird Canyon, Idaho, je pobeda naroda Nez Percé koji pokušava izbeći saterivanje u rezervat ali tek prvi okršaj Rata Nez Perce na Severozapadu SAD (do oktobra).
24. 6. - Posle devetodnevnih borbi u Ostroškom klancu, Sulejman-pašine trupe iz Nikšića se spojile sa Ali Saib-pašinim sa juga (sutradan se povlače do tvrđave Spuž). Istog dana kod manastira Morače poražene Mehmed Ali-pašine trupe iz Berana[11].
26. 6. - Vulkanska erupcija planine Cotopaxi u Ekvadoru sa piroklastičnim tokovima izaziva blatne poplave i 1000 mrtvih.
28. 6. - Charles Bradlaugh i Annie Besant osuđeni u Engleskoj zbog objavljivanja knjige Charlesa Knowltona o kontroli rađanja.
30. 6. - Britanska flota poslata u zaliv Bešik u Dardanelima.
1. 7. - 5. 8. (19. 6. - 24. 7. po j.k.) - Redovno zasedanje Narodne skupštine u Kragujevcu (izabrane 1875), u kojoj liberalna vlada ima većinu: potvrđuje mere vlade, pripadnici opozicije podnosili ostavke pa ponovo izabrani[12].
jul, početkom - Sulejman-pašina vojska napušta rejon Podgorice, jer je naređeno da krene za Bugarsku[11].
jul - Poslednji nastavak Ane Karenjine objavljen u "Ruskom vjesniku".
jul - Ruski narodnjik Aleksej Bogoljubov nije skinuo kapu pred sanktpeterburškim gradonačelnikom Fjodorom Trepovim, zbog čega ga je ovaj, nezakonito, kaznio šibanjem (Trepov će sledeće godine biti meta atentata).
14. 7. - Počinje Veliki železničarski štrajk u SAD, suzbijen do septembra uz pomoć vojske.
15. 7. - Hrvatski sokol održao prvu javnu vježbu u Zagrebu.
16. 7. - Bitka kod Nikopolja: ruska vojska zauzima grad i nastavlja prema Plevni (Plevenu).
17 - 19. 7. - Bitka na Šipki: ruske snage uspjevaju zauzeti prijevoj Šipka u Balkanskim planinama.
19. 7. - Rusko-turski rat: Prva bitka u Opsadi Plevne - ruske snage odbijene (opsada traje do decembra).
22. 7. - Generalni štrajk u St. Louisu, prvi u SAD, organizovana St. Louiska komuna - vojska i policija krvavo suzbijaju do 28. 7..
23. 7. - 8. 9. (11. 7. - 27. 8. po j.k.) - Crnogorci opsedaju Nikšić, poginuo pop Milo Jovović.
26. 7. - Usled zastoja kod Plevne, ruski car kaže srpskom izaslaniku Katardžiju da očekuje pokret Srbije; general Ignjatijev poručuje da će "budućnost Srbije biti kompromitovana ako... ostane još dvanaest dana nepokretna"; sutradan poručeno da se šalje milion rubalja pomoći[13].
30. 7. - Druga bitka u opsadi Plevne - Rusima se pridružili Rumuni, ali odbijeni su nakon početnih uspeha.
proleće-leto - Nakon vlažnog proleća sa poplavama, Srbiju pogodilo sušno leto koje je prepolovilo prinose u poljoprivredi, povrh prošlogodišnjeg ratnog iscrpljivanja[14].
5. 9. - Mars u bliskoj opoziciji, Giovanni Schiaparelli ga osmatra i misli da vidi kanale (canali), što je na engleskom prevedeno rečju canals koja odgovara veštačkim kanalima - narednih decenija se razvija folklor o Marsovcima.
8. 9. (27. 8. po j.k.) - Crnogorci osvojili Nikšić i devetnaest topova[17]. Iz grada i okoline se odseljava 283 muslimanske porodice[18].
11. 9. - Rusko-rumunski krvavi juriš na Plevnu, Rumuni uspevaju zadržati redut Grivica - zbog velikog broja žrtava, ruska komanda će promeniti taktiku.
11. 9. - Britanski jedrenjak Avalanche potonuo nakon sudara u La Manšu, 106 mrtvih.
septembar - Crnogorci zauzeli Bileću, iz osvete zapaljene turske kuće[19]; pošto se Austrougarska protivi crnogorskom napredovanju u Hercegovini i prema Novom Pazaru, operacije se prenose prema Baru[8].
Bitka na prevoju Šipka
17. 9. - Pōmare V postaje poslednji kralj Tahitija (do 1880).
24. 9. - Pogibijom (ili samoubistvom) Saigō Takamorija okončava se pobuna u Satsumi.
septembar, krajem - U skladu s ruskim pozivom, srpska vlada pozvala dvadesetak bataljona "na dvadesetpetodnevno obučavanje" na turskoj granici, broj vojnika kasnije povećan na 25-30 hiljada[16].
Oktobar/Listopad
14. i 28. 10. - Izbori u Francuskoj: republikanci zadržavaju ubedljivu većinu - konačni poraz monarhista, parlament u Trećoj republici više nikada neće biti raspušten (predsednički sistem će se vratiti tek 1958).
5. 10. - Poglavica Joseph se predao vojsci SAD - kraj Rata Nez Perce.
16. 10. - Uredba mađarske vlade: u narodnosnim školama u bivšoj Granici nastava se sprovodi na maternjem jeziku, ali treba obratiti naročitu pažnju na učenje državnog, mađarskog, jezika[20].
22. 10. - Rudarska katastrofa u Blantyre - 207 poginulih, najgora rudarska nesreća u istoriji Škotske.
24. 10. - Opsada Plevne: rusko-rumunske snage u potpunosti blokirale grad.
30. 10. (18. 10. po j.k.) - U Sankt Peterburgu počinje Proces 193, sudi se revolucionarima-narodnjicima, učesnicima "Odlaska u narod" uhapšenim još 1873-74. (proces traje do sledećeg februara).
12. 11. - Portugalski oficiri Alexandre de Serpa Pinto, Hermenegildo Capelo i Roberto Ivens krenuli iz Benguele u istraživanje Angole (u Portugalu je prošlog maja donesen dekret o istraživanju Angole i Mozambika radi učvršćenja autoriteta).
18. 11. - Ruska vojska zauzela Kars (deo Rusije do 1918.).
21. 11. - Thomas Edison objavljuje pronalazak fonografa - njegov prvi veliki pronalazak, zbog koga će ga nazvati "Čarobnjak iz Menlo Parka".
22. 11. - Ruski car uputio Srbiji zvaničan poziv u borbu, u roku od deset dana - vlada donosi odluku 30. 11., ali se dvoumi kada da naredi pokret[21].
Decembar/Prosinac
2. 12. - U Rumi održan veliki antiturski narodni zbor, upućena rezolucija banu Mažuraniću[22].
7. 12. (25. 11. po j.k.) - Topolska buna: jedan bataljon narodne vojske se pobunio na Stanovljanskom polju kod Kragujevca i krenuo u Topolu - slabo organizovani karađorđevićevski pokušaj zbacivanja kneza Milana, ugušena posle četiri dana[23].
9. 12. - Osnovano Prvo trezvenjačko društvo u Srbiji.
10. 12. - Opsada Plevne: dan nakon krvavog pokušaja proboja u kojem je i sam ranjen, Osman Nuri-paša predaje grad. Oslobođene ruske snage za okončanje borbi na Šipki.
11. 12. - Rasulo topolskih pobunjenika usled približavanja vojske pukovnika Milutina Jovanovića, koji zatim naređuje da se sruši Topolski grad ("kula").
13. 12. (1. 12. po j.k.) - Proklamacija kneza Milana - Srbija ponovno objavljuje rat Turskoj - Drugi srpsko-turski rat.
15. 12. - Ibarska, Moravska i Dunavska divizija nastupaju prema jugu, za pet dana opkoljavaju Niš[24].
decembar - Izaslanik srpske vlade Đoka Vlajković pregovara u Rači sa begovima iz okoline Gradačca i Bijeljine - sporazumevaju se da begovi ustupe trećinu zemalja i omoguće otkup[25].
17. 12. - Potpuk. Jevrem Marković sa Knjaževačkom vojskom zauzeo položaj Babina glava, dva dana docnije prevoj Sveti Nikola[26].
24. 12. - Oslobođena Ak-Palanka (Bela Palanka), čime je zatvoren zapadni prilaz Sofiji.
25. 12. - Ibarska divizija pukovnika Biničkog oslobađa Kuršumliju, približiće se Samokovu i Prepolcu na putu Priština-Prokuplje. Istog dana krvave borbe na Nišoru, severno od Pirota.
28. 12. - Turci napustili Pirot kome je pretilo opkoljavanje, srpska vojska zatim kreće ka Sofiji, u sadejstvu sa ruskom vojskom.