1. 1. - Pančevo proglašeno carskim ukazom za slobodni vojni komunitet[1].
9. 1. - Nastanak nejasne Muhlenbergove legende, kako je njemački zamalo postao zvanični jezik SAD - u stvari zatraženo je prevođenje zakona na njemački, a Predstavnički dom se o tome izgleda nije ni izjasnio.
12. 2. - Umro Mahadaji Shinde, vladar indijskih Marati, nasleđuje ga unuk njegovog brata, Daulat Rao Sindhia (do 1827).
19. 2. - Sporazum u Whitehallu između Britanaca i francuskih robovlasnika na Karibima (Haiti, Gvadalupa i Martinik): britanska okupacija u zamenu za održanje ropstva.
26. 2. - Izgorela prva palata Christiansborg u Kopenhagenu.
26. 2. i 3. 3. (8 i 13 ventôse an II) - Vantoski dekreti - konfiskacija imovine neprijatelja revolucije i raspodela siromašnim patriotama (nisu stupili na snagu).
februar-mart - Srbima u Beogradskom pašaluku saopšteni fermani sultana Selima III: narod bira knezove i oborknezove a paša ih potvrđuje, Hadži Mustafa-paša potvrđen na položaju, spahije mogu stanovati samo u Beogradu, odredbe o porezu, dozvoljeno podizanje crkava, Srbi obavezni da brane pašaluk od janičara. Slične povlastice imaju Srbi na sultanijinom feudu u Timočkoj krajini i Ključu[2].
Mart/Ožujak
6. 3. (4. adar II 5554. po hebrejskom kalendaru) - Osman Pazvanoglu je u ovo vreme zavladao Vidinom. Da bi se obeležilo stradanje Jevreja u tom mestu, Purim je fiksiran na 4. adar, umesto 14-og. Drugde se pominje proslava Purima u oktobru ili novembru.
11. 3. (21 Ventôse) - U Parizu osnovana Centralna škola javnih radova, preimenovana u École Polytechnique.
12. 3. - Poljski general Antoni Madaliński se oglušio o rusko-prusko naređenje o demobilizaciji, odlazi u Krakov i započinje sukobe.
Cotton gin
14. 3. - Američki izumitelj Eli Whitney patentira cotton gin, uređaj za mehaničko odvajanje pamučnih niti od sjemena - revolucija u tekstilnoj industriji zahteva povećano uzgajanje pamuka, za šta se koristi robovska radna snaga.
22. 3. - Ropstvo u SAD: zabranjena gradnja i opremanje brodova namenjenih trgovini robovima.
24. 3. - Kosciuszkov ustanak: poljski vojskovođa Tadeusz Kosciuszko izdaje proglas u Krakowu - neuspjeli rat Poljaka protiv Rusije i Pruske.
17. 4. - Poljski ustanak u Varšavi, pet dana kasnije i u Vilni.
24. 4. - Britanci pod Greyom i francuski rojalisti ovladali Guadeloupom.
26. 4. - Flandrijska kampanja: Bitka kod Beaumonta je anglo-austrijska pobeda, istog dana počinje Bitka kod Mouscrona, francuski uspeh - Jean-Charles Pichegru započinje kontraofanzivu. Ovog dana je poginuo habsburški pukovnik Mihailo Mihaljević, nekadašnji komandant frajkora u Srbiji.
Maj/Svibanj
1. 5. (12 Floréal) - Pirinejski rat, Druga bitka kod Bouloua: francuska pobeda nad špansko-portugalskim snagama, kojom vraćaju skoro sve teritorije izgubljene lani u istočnim Pirinejima.
8. 5. (19 Floréal) - Pogubljen Antoine Lavoisier, kao i još 27 bivših sakupljača poreza.
16. 5. - Sejšeli se formalno predaju Britancima, ali francuski kolonisti na čelu sa Jean-Baptiste Quéau de Quinssyjem praktično održavaju neutralnost.
18. 5. (29 Floréal) - Rat Prve koalicije: Bitka kod Tourcoinga u kojoj francuske snage nanose poraz koalicionim snagama na sjeveru Francuske.
22 - 23. 5. - Pokušaji ubistava Robespierra i Collot d'Herbois, dvojice članova Komiteta javne bezbednosti - povod pojačanju terora (Cécile Renault, Henri Admirat i još 52-oje će biti giljotinirani 17. 6.).
23. 5. - Zakonom suspendovan habeas corpus u Britaniji (do juna 1795), nakon hapšenja radikala i istraživanja aktivnosti njihovi udruženja.
28. 5. - 1. 6. (13 Prairial) - Rat Prve koalicije: Slavni Prvi jun ili Druga bitka kod Ousseanta, u kojoj francuska flota, usprkos teških gubitaka, uspijeva sačuvati strateški važan konvoj od britanske mornarice.
4. 6. - Francuske snage pod Victor Huguesom se iskrcavaju na Gvadalupi i do decembra ga oslobađaju od Engleza i rojalista.
4. 6. - Henri Grégoire predlaže u Konventu ukidanje dijalekata u korist nacionalnog jezika (→ Jezična politika u Francuskoj).
6. 6. - Bitka kod Szczekocinyja je rusko-pruska pobjeda u Malopoljskoj, nakon čega zauzimaju Krakov 15-og - poljski ustanak se nakon ovoga svodi na obranu Varšave.
7. 6. (27. 5. po j.k.) - Ukazom Katarine Velike, osnovan grad Odesa (početak gradnje 22. avg/2. septembra).
8. 6. (20 prairial) - Festival Vrhovnog bića na Marsovom polju.
10. 6. (22 prairial) - Zakon od 22. prerijala, poznat kao Zakon Velikog terora - ubrzana suđenja pred Revolucionarnim tribunalom, implicitno ukinut imunitet članova Konventa.
17. 6. - Osnovana Anglo-Korzikanska kraljevina (do 1796). Počinje uspešna anglo-korzikanska opsada Calvija (do avgusta) u kojoj je Horatio Nelson izgubio oko (12. 7.).
17. 6. - Mediteranska kampanja, Bitka kod Mikonosa: manji britanski pomorski uspeh protiv Francuza u Egeju.
26. 6. (8 Messidor) - Rat Prve koalicije: Bitka kod Fleurusa u kojoj francuske snage nanose težak poraz austrijskoj vojsci, tjerajući je na povlačenje iz Nizozemske; bitka je poznata i po prvoj primjeni izviđačkih balona u historiji ratovanja.
13. 7. - Rusko-pruske snage neuspješno opsjedaju Varšavu do septembra.
15. 7. - Erupcija Vezuva, stradao Torre Del Greco.
17. 7. - Vrhunac Whiskey pobune u Pensilvaniji, nakon što je federalni šerif došao sa pozivima za suđenje čak u Filadelfiji onima koji nisu platili porez na viski.
23/24. 7. - Hapšenje Ignjata Martinovića i drugih optuženih jakobinaca u Beču - Martinović je organizirao dva tajna politička društva (Društvo reformatora i Društvo slobode i jednakosti), dogodine je smaknut[4].
15. 9. (29 Fructidor) - Bitka kod Boxtela je francuska pobeda u Holandiji - prva bitka mladog potpukovnika Arthura Wesleya, kao i fiktivnog lika Richarda Sharpa.
septembar - Francuzi spalili Freetown u Sierra Leonu - obnovljen uz pomoć američkih trgovaca.
17. 9. (1 Jour complémentaire) - Pirinejski rat: Španci predali tvrđavu Bellegarde Francuzima na istočnom frontu.
18. 9. (2 Jour complémentaire) - Dekret francuskog Konventa obustavlja plate i troškove Crkvi - razdvajanje od države.
18. 9. - Francuska pobeda nad Austrijancima kod Sprimonta - kraj starog režima u Belgiji.
18. 9. - Počela gradnja ruskog grada Jekaterinodar (kasniji Krasnodar).
19. 9. - Bitka kod Bresta (ili Terespola): Aleksandar Suvorov razbio poljske ustanike na istoku zemlje.
22. 9. (1 Vendémiaire an III) - Francuzi zauzimaju Aachen.
Oktobar/Listopad
"Kościuszko i njegov konj pali u Bitci kod Maciejowica"
2. 10. (11 Vendémiaire) - Bitka kod Aldenhovena je francuska pobeda u dan. Nemačkoj, zatim zauzimaju gradove na Rajni.
3. 10. - Francuzi zauzimaju Jülich u Nemačkoj, što je i kraj istoimenog vojvodstva.
6. 10. - Francuzi zauzeli Köln, dva dana kasnije i Bonn.
10. 10. - Kosciuszkov ustanak: Bitka kod Maciejowica u kojoj ruski general Aleksandar Suvorov nanosi poraz poljskom generalu Tadeuszu Kosciuszku koji je tom prilikom zarobljen ("Finis Poloniae").
23. 10. (2 Brumaire) - Francuzi zauzimaju Koblenz, ranije uporište francuskih monarhista, nakon što je nadbiskup Clemens Wenzeslaus Saski već pobjegao - to je praktično kraj Izborne Kneževine Trier.
Novembar/Studeni
4. 11. - Bitka za Pragu ili Druga bitka za Varšavu, u kojoj ruska vojska nanosi odlučujući poraz poljskim ustanicima, te nakon koga slijedi veliki masakr stanovništva Prage u kome je ubijeno 20.000 ljudi. Sutradan pada ostatak Varšave, bez otpora.
4. 11. (14 Brumaire) - Francuzi zauzimaju Maastricht nakon opsade.
16. 11. - Poljski ustanak je okončan predajom generala Wawrzeckog na jugu Poljske. Dogodine će zemlja biti zbrisana sa karte.
19. 11. (29 Brumaire) - Jayov ugovor između SAD i Velike Britanije - SAD pristaje na britansku blokadu Francuske, uprkos Franko-američkoj alijansi iz 1778.
17 - 20. 11. (30 Brumaire) - Krvava Bitka na Crnoj planini je francuska pobeda u Kataloniji, poginula su oba komandanta. Francuzi ubrzo zauzimaju Figueres i tvrđavu San Fernando, te započinju opsadu lučkog grada Roses (do februara).
22. 11. (2 Frimaire) - Počinje francuska opsada habsburškog Luksemburga (do sledećeg juna).
24. 12. (4 Nivôse) - U Francuskoj ukinut Zakon o maksimumu - uklonjene kontrole plata i cena.
24. 12. - Francuska mornarica kreće u tzv. Kampanju velike zime - završava se u februaru, gubitkom i oštećenjem deset brodova, a da nisu ni videli Engleze.
27. 12. (7 Nivose) - Pichegrujeva Severna armija prelazi reku Meuse - po jakoj zimi osvaja Holandiju.