August 2015, kroonika
2015. aasta august algas laupäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast esmaspäeval.
- Hollandis Alphen aan den Rijni linnas kukkusid elumajade peale silladetaili paigaldamiseks kohale toodud kaks suurt kraanat. Kuigi algul teatati, et viga sai 20 inimest, sai tegelikult õnnetuses kannatada vaid 1 inimene; küll tekitas õnnetus aga ulatuslikku materiaalset kahju.[15][16]
- Kreekas avati enam kui kuu aega suletud olnud Ateena börs.[17]
- Puerto Rico ei saanud hakkama 58 miljoni USA dollari suuruse võlakirjade väljamaksega, mille tähtaeg oli 1. augustil. Nõutud summast tasuti vaid 628 000 dollarit; see tähendab, et territoorium on sisuliselt pankrotis.[18]
- Suurbritannia pank HSBC teatas, et on sõlminud kokkuleppe Brasiilia pangaga Banco Bradesco, mille kohaselt omandab viimane 5,2 miljardi USA dollari eest HSBC äri Brasiilias.[19]
- Süüria loodeosas Idlibi kubermangus kukkus Arīḩā linna turuplatsile valitsusvägede hävituslennuk. Koos lennuväelaste ja õnnetuspaigas viibinud tsiviilisikutega hukkus vähemalt 27 inimest.[20]
- Eesti kaitseminister Sven Mikser alustas neli päeva kestnud visiiti Malis, tutvudes seal teenivate Eesti kaitseväelaste olukorraga.[21]
- Eestis Pärnus algas neli päeva kestnud merepäästeõppus Baltic Bikini, millel osalesid ka Leedu ja Läti õhuväelased.[21]
- Saksamaal vabastati ametist riigi peaprokurör Harald Range, kes püüdis süüdistada valitsuse pealtkuulamisprogrammi laiendamise kavad avalikustanud uudisteportaali Netzpolitik ajakirjanikke Markus Beckedahli ja Andre Meisterit riigireetmises.[26]
- Vahemerel läks ümber kalalaev, millel viibis eri hinnangutel 500–600 Euroopasse teel olnud illegaalset immigranti. Peamiselt oli tegemist Süüria sõjapõgenikega. Iirimaa, Itaalia ja rahvusvahelise humanitaarorganisatsiooni Piirideta Arstid liikmed päästsid kokku ligi 400 pagulast, mis tähendab, et hukkuda võis isegi üle 200 inimese.[27]
- Venemaal Habarovski krais põrkasid ilmselt kiiruse ületamise tõttu kokku kaks reisibussi. Hukkus 16 ja vigastada sai veel 56 inimest.[28]
- Eestis viibis ühepäevasel visiidil Euroopa Liidu statistikaameti Eurostat peadirektor Walter Radermacher, kes kohtus teiste seas ka Eesti rahandusministri Sven Sesteriga ja pidas Tallinnas avaliku loengu.[21]
- Eestis asus pärast pikaajalist haigust taas oma töökohuseid Tallinna linnapeana täitma Edgar Savisaar. Ühtlasi saatis Savisaar samal päeval Riigikogu Kantseleile XIII Riigikogu liikme kohast loobumise avalduse, kuna soovib jätkata tööd Tallinna linnapeana.[29]
- Tallinna Televisiooni peatoimetaja ja juhatuse liige Mart Ummelas teatas, et lahkub oma tähtajalise töölepingu lõppemisel mõlemalt ametikohalt ega soovi neile tagasi kandideerida.[30]
- Afganistanis Zābuli provintsis kukkus alla sõjaväe helikopter, kõik pardal viibinud 17 sõjaväelast hukkusid. Äärmuslik islamiliikumine Ţālebān väitis, et helikopteri tulistasid alla nemad.[31]
- Jaapanis Hiroshimas meenutati mitmete mälestustseremooniatega 70 aasta möödumist maailma esimesest tuumapommirünnakust.[32]
- Lõuna-Sudaani valitsuse ja mässuliste esindajad taasalustasid Etioopia pealinnas Addis Abebas rahukõnelusi. See osutus võimalikuks ainult tänu rahvusvahelisele survele ja ähvardustele majandussanktsioonide kehtestamiseks.[33]
- Pakistanis Khyber Pakhtunkhwa provintsis kukkus alla sõjaväe helikopter, mis oli teel Rawalpindist Gilgiti ning mida kasutati haigete ja vigastatute transpordiks üleujutuste piirkonnast. Kõik pardal olnud 12 sõjaväelast hukkusid.[34]
- Palestiinas Gaza tsoonis Rafaḩi linnas toimunud plahvatuses hukkus 4 ja sai vigastada 30 inimest. Plahvatuse põhjused on teadmata.[35]
- Poolas astus ametisse president Andrzej Duda. Oma inauguratsioonikõnes rõhutas ta vajadust NATO sõjalise kohalolu suurendamiseks Poolas.[36]
- Saudi Araabias edelaosas Abhā linnas toimunud enesetapurünnakus hukkus 15 inimest. Terrorist õhkis ennast mošees, mida kasutavad palvetamiseks peamiselt julgeolekuametkondade töötajad – 12 hukkunut olidki julgeolekutöötajad.[37]
- Afganistani pealinnas Kabulis toimunud rünnakutelaines rünnati nii Afganistani sõdureid kui ka Ameerika Ühendriikide eriväelasi; samuti rünnati pealinnas asuvat politseiakadeemiat. Kokku hukkus rünnakutes 50 inimest ja veel sajad inimesed said vigastada.[38][39]
- Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis mõistis vandekohus 2012. aasta Aurora kinotulistamise toime pannud James Eagan Holmesi eluks ajaks vangi armuandmise võimaluseta.[40]
- Läti korruptsioonitõrjebüroo pidas kinni riigiettevõtte Läti Raudtee tegevjuhi Uģis Magonise, kes tagandati hiljem samal päeval ka ametist.[41]
- Mali keskosas Sevare linnas hõivasid relvastatud isikud hotelli Byblos, võttes pantvangi seal viibinud inimesed. Valitsusväed piirasid hotelli sisse, piiramine kestis ligi 24 tundi. Järgmise päeva varahommikul hotellile korraldatud rünnakus hukkusid kõik 4 relvastatud isikut; lisaks hukkus 5 valitsusvägede sõdurit ja 3 pantvangi.[42][43]
- Põhja-Korea teatas, et kehtestab oma ajavööndi. Alates 15. augustist keeratakse kell 30 minutit taha ja pöördutakse sellega tagasi aega, mida Koreas kasutati enne Jaapani okupatsiooni algust 1910. aastal. Põhja-Korea meedia sõnul tähistatakse uuele ajale üleminekuga Jaapani võimu alt vabanemise 70. aastapäeva.[44]
- Eestit külastas Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja viieliikmeline delegatsioon, mis kohtus teiste seas ka peaminister Taavi Rõivasega.[21]
- Eesti ettevõtjale Margus Linnamäele kuuluv valdusfirma UP Invest teatas, et on omandanud Läti uudisteagentuuri LETA.[45]
- Türil toimus Eesti külade maapäev. Muuhulgas tehti üritusel teatavaks aasta küla, milleks 2015. aastal valiti Leedri küla Lääne-Saare vallas. Aasta küla kuulutas välja president Toomas Hendrik Ilves.[46]
- Jeemenis lõunaosas vallutasid Saudi Araabia juhitava sõjalise koalitsiooni üksused šiiitlikelt al-Ḩūthiyyūni mässulistelt strateegilise tähtsusega Zinjibāri linna. Linna pärast peetud lahingutes hukkus kolm Araabia Ühendemiraatide sõdurit.[47]
- Soome välisminister Timo Soini teatas, et Soome ei pruugi osaleda Kreeka toetamiseks kavandatavas kolmandas abipaketis. [48]
- Ugandas Entebbe linnas toimus riigi ajaloo esimene geiparaad. Paraadil osales umbes 70 inimest ja see toimus suhteliselt eraldatud asukohas rannaalal, kuid sündmus oli ajaloolise tähtsusega, sest veel 2014. aastal sooviti riigis kehtestada karistuseks homoseksuaalsuse eest surmanuhtlus.[49]
- Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Fergusoni linnas toimusid demonstratsioonid, millega meenutati aasta möödumist ülelinnalised rahutused esile kutsunud mustanahalise nooruki tapmisest. Päeval rahumeelsed demonstratsioonid päädisid õhtul vägivallaga, toimusid kokkupõrked politsei ja meeleavaldajate vahel. Ühte politsei korraldustele mitte allunud meest oli politsei sunnitud tulistama ja ta sai haavata.[50]
- Argentinas toimusid presidendivalimiste eelvalimised.[51] Valitseva erakonna kandidaat Daniel Scioli kogus umbes 38% häältest, peamine opositsiooni kandidaat Mauricio Macri umbes 30% häältest, mis tähendab, et mõlemal kandidaadil puudub vajalik toetus valimiste võitmiseks esimeses voorus.[52]
- Haitis toimus parlamendivalimiste esimene voor.
- Afganistani pealinna Kabuli lennujaama lähistel toimus autopommi plahvatus, milles hukkus 5 inimest. Vastutuse rünnaku eest võttis äärmuslik islamiliikumine Ţālebān.[53]
- Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Fergusoni linnas jätkusid kokkupõrked politsei ja meeleavaldajate vahel. Võimud kuulutasid linnas välja eriolukorra.[54]
- Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis väljastas osariigi ülemkohus osariigi kohtunikele soovituse registreerida samasooliste abielusid ja mitte keelduda nende sõlmimisest isiklikele või religioossetele veendumustele viidates. Paljud kohtunikud olid pöördunud ülemkohtu poole selguse saamiseks, sest Ohio seadused tunnistavad vaid abielu mehe ja naise vahel, kuid Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu otsus 26. juunist legaliseeris riiklikult samasooliste abielu.[55]
- Euroopa Komisjon kiitis heaks 2,4 miljardi euro eraldamise Euroopa Liidu liikmesriikidele immigrantide probleemiga tegelemiseks. Abisummad jagatakse kuue aasta peale, suurimad abisaajad on suurima illegaalsete immigrantide tulva all kannatavad Itaalia ja Kreeka.[56]
- Iraagi idaosas toimunud kahes autopommi plahvatuses hukkus vähemalt 58 inimest ja sai vigastada veel üle 100 inimese. Vastutuse rünnakute eest võttis äärmuslik islamiliikumine Islamiriik.[57]
- Kesk-Aafrika Vabariigis teatas erakond Kwa Na Kwa, et nende presidendikandidaadiks oktoobris toimuvatel presidendivalimistel on riigi kukutatud president François Bozizé, kes pöördub valimiskampaania tegemiseks ja valimistel osalemiseks eksiilist kodumaale tagasi.[58]
- Rootsis Västeråsis asuvas IKEA kaupluses toimunud noarünnakus tapeti naine ja mees. Politseil õnnestus mõlemad ründajad vahi alla võtta, neist teine oli rünnaku käigus saanud ka ise raskelt vigastada.[59]
- Türgi suurimas linnas İstanbulis toimusid rünnakud politseijaoskonna ja Ameerika Ühendriikide konsulaadi vastu. Sarıyeri linnaosas asuva konsulaadi pihta avasid tule kaks naist, keda seostatakse ameerikavastase vasakpoolse liikumisega; selles rünnakus keegi vigastada ei saanud. Sultanbeyli linnaosas politseijaoskonna juures plahvatas lõhkeainega täidetud auto, plahvatuses sai surma 1 politseinik ja 2 rünnaku korraldanud isikut, vigastada veel 3 politseinikku ja 7 eraisikut. Rünnakuid toimus ka mujal Türgi linnades.[60][61]
- Hiina keskpank devalveeris 1,92% võrra jüaani, lootes sellega elavdada riigi aeglustunud majanduskasvu.[62]
- Iraagi parlament kiitis ühehäälselt heaks peaminister Ḩaidar al-‘Ibādī valitsemissüsteemi reformi, millega kaotatakse 3 asepresidendi ja 3 asepeaministri ametikohad ning ühendatakse mitmed ministeeriumid.[63]
- Jaapanis käivitati üks Sendai tuumaelektrijaama reaktoritest. Tegemist on esimese uute turvanõuete rakendamise järel käivitatud reaktoriga. Jaapan peatas kõigi tuumaelektrijaamade töö pärast 2011. aastal aset leidnud Fukushima tuumaõnnetust.[64]
- Kreeka valitsus ja rahvusvahelised võlausaldajad jõudsid kokkuleppele Kreekale antava kolmanda abipaketi tingimustes. Abipaketi kogumaht on kuni 86 miljardit eurot. Euroopa Komisjon rõhutas, et tegemist on vaid tingimustes kokkuleppimisega, mitte poliitilise otsusega konkreetsete summade eraldamiseks.[65]
- Nigeeria kirdeosas Borno osariigis Sabon Gari linna turul toimunud pommiplahvatuses hukkus vähemalt 47 ja sai vigastada üle 50 inimese. Ilmselt korraldas rünnaku äärmuslik islamiliikumine Boko Haram.[66]
- Ukraina võimud keelustasid 38 Venemaal ilmunud raamatut, mis nende hinnangul levitavad vihkamist ja soosivad separatismi. Keelustatud raamatute seas on muuhulgas Aleksandr Dugini, Eduard Limonovi, Sergei Glazjevi ja Sergei Dorenko teosed.[67]
- Ameerika Ühendriikide endine president Jimmy Carter teatas, et põeb maksavähki, mis avastati tal augusti alguses tehtud maksaoperatsiooni käigus.[68]
- Guinea-Bissau president José Mário Vaz tagandas ametist peaminister Domingos Simões Pereira valitsuse.[69]
- Hiina keskpank devalveeris täiendavalt 1,62% võrra jüaani, olles devalveerinud seda ka eelmisel päeval ligi 2% võrra.[70]
- Hiinas Tianjini linna sadamapiirkonna laohoones hilisõhtul aset leidnud plahvatustes hukkus esialgsetel andmetel vähemalt 17 inimest ja sai vigastada veel üle 100 inimese. Hiljem kasvas hukkunute arv 50 inimeseni ja vigastatute arv enam kui 700 inimeseni. Neli päeva hiljem teatasid Hiina võimud juba 112 surnud inimesest.[71][72][73] 24. augustiks oli hukkunute arv tõusnud 129 inimeseni ja 44 inimest oli endiselt kadunud.[74]
- Indias vannutati Himachal Pradeshi osariigi kubernerina ametisse Acharya Dev Vrat.[69]
- Liibanoni parlamendis ebaõnnestus kvoorumi puudumise tõttu presidendivalimiste järjekordne voor. Valimised lükati edasi 2. septembrile.[69]
- Lõuna-Korea uudisteagentuur Yonhap teatas, et Põhja-Korea asepeaminister Ch'oe Yŏng-gŏn on hukatud. Täpne hukkamise aeg ei ole teada, kuid väidetavalt toimus see aasta esimesel poolel. Põhjuseks olevat olnud tema kriitika riigi tegeliku juhi Kim Chŏng-uni aadressil ja halb toimetulek tööülesannetega.[75]
- Malaisia opositsioonierakond Rahva Õigluse Partei esitas tsiviilhagi peaminister Najib Razaki ja võlgadesse sattunud riikliku arenguabifondi 1Malaysia Development Berhad vastu. Peaministrit kahtlustatakse fondi vahendite kasutamises oma 2013. aasta valimiskampaania jaoks.[76]
- Surinames vannutati teiseks ametiajaks presidendiks Dési Bouterse. Ühtlasi astus ametisse tema uus valitsus. Riigi uueks asepresidendiks sai Ashwin Adhin.[69]
- Suurbritannia kirjastus- ja meediakontsern Pearson PLC teatas, et on jõudnud Agnelli perekonnale kuuluva ettevõttega Exor kokkuleppele 50% osaluse müümiseks ettevõttes Economist Group, mis annab välja maailma juhtivat majandus- ja poliitikaajakirja The Economist. Tehingu väärtus on 469 miljonit Suurbritannia naelsterlingit.[77]
- Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Fergusonis tühistati seal rahutuste tõttu kehtestatud erakorraline olukord.[86]
- Ameerika Ühendriikide riigisekretär John Kerry külastas Kuubat ja taasavas pealinnas Havannas ametlikult Ameerika Ühendriikide saatkonna. Esimest korda pärast 54 aastat heisati saatkonna hoone juures Ameerika Ühendriikide lipp.[87][88]
- Kreeka parlament kiitis varahommikul 222 poolthäälega heaks Kreekale kavandatava kolmanda abipaketi tingimused. Sisuliselt kiideti abipakett heaks kujul, mille Kreeka kodanikud olid referendumil tagasi lükanud. Umbes üks kolmandik valitseva erakonna Syriza saadikutest hääletas parlamendis abipaketi vastu.[89]
- Eestis Paides algas kaks päeva kestnud arvamusfestival. Arvamusfestivalil osales diskussioonides ka mitu valitsuse liiget, näiteks keskkonnaminister Marko Pomerants, kultuuriminister Indrek Saar, rahandusminister Sven Sester, riigihalduse minister Arto Aas ja siseminister Hanno Pevkur.[90]
- Eestis lahkus ametist ajalehte Õhtuleht välja andva ettevõtte AS SL Õhtuleht juhatuse esimees Kristjan Mauer.[91]
- Lõuna-Sudaani president Salva Kiir Mayardit teatas, et ta ei saa allkirjastada rahulepingut mässulistega, sest vajab sellega tutvumiseks ja selle heakskiitmiseks kahenädalast lisaaega. Mässulised on rahulepingu juba heaks kiitnud.[100]
- Sri Lankas toimusid parlamendivalimised. Valimised võitis Ühinenud Rahvuspartei, mis sai 225-kohalises parlamendis 106 kohta. Paremuselt teise tulemuse sai 95 parlamendikohaga Ühinenud Rahva Vabadusliit.[69]
- Tai pealinna Bangkoki äripiirkonnas Erawani templi juures toimus pommiplahvatus, milles hukkus 22 ja sai vigastada veel 123 inimest. Ükski rühmitus rünnaku eest endale vastutust ei võtnud.[101]
- Türgis lõppesid tulemusteta koalitsioonikõnelused valitseva Õigluse ja Arengu Partei ning opositsioonilise Rahvusliku Liikumise Partei vahel, avades lõplikult tee ennetähtaegsete valimiste väljakuulutamisele.[102]
- Venemaa president Vladimir Putin alustas kolmepäevast visiiti annekteeritud Krimmis.[103]
- Eesti peaminister Taavi Rõivas ja Soome peaminister Juha Sipilä alustasid kahepäevast ühisvisiiti Liibanoni, et külastada seal teenivaid Eesti ja Soome rahuvalvajaid. Samuti kohtutakse visiidi raames Liibanoni valitsuse ja parlamendi esindajatega.[104]
- Ameerika Ühendriikides New Yorgis tungis 68-aastane endine föderaalametnik Kevin Downing föderaalhoonesse ja lasi maha seal valves olnud turvamehe. Veidi hiljem lasi mees majas maha ka iseenda.[124]
- Guatemalas vahistati altkäemaksus ja pettustes kahtlustatuna riigi endine asepresident Roxana Baldetti. Riigi peaprokurör Thelma Aldana teatas ühtlasi, et ta taotleb parlamendilt president Otto Pérez Molina umbusaldamist, kes on tema hinnangul samuti pettustega seotud.[125]
- Haiti keskvalimiskomisjon teatas, et varem samal kuul toimunud parlamendivalimistel esinenud vägivalla ja rikkumiste tõttu tuleb mitmetes valimisringkondades korraldada kordusvalimised.[126]
- Kreekas moodustati valitsevast erakonnast Syriza lahku löönud liikmete poolt uus vasakpoolne erakond Rahva Ühtsus. Parlamendis on uuel erakonnal 25 saadikut ja seda juhib endine energeetikaminister Panagiótis Lafazánis.[127]
- Kreeka president Prokópis Pavlópoulos tegi suurima opositsioonierakonna Uus Demokraatia esimehe kohusetäitjale Evángelos Meimarákisele ülesandeks uue valitsuse moodustamise.[69]
- Leedus algas Baltimaade peaministrite kolmepäevane kohtumine.
- Lõuna-Korea lükkas tagasi Põhja-Korea esitatud ultimaatumi lõpetada piiril asuvate valjuhääldite kaudu propagandasaadete edastamine Põhja-Korea territooriumile. Ultimaatumi tagasilükkamise järel teatas Põhja-Korea välisministeerium, et riigi relvajõud on viidud lahinguvalmidusse.[128]
- Prantsusmaal Amsterdamist Pariisi teel olnud rongis avas 26-aastane marokolane tulirelvast tule. Kolm noort ameeriklasest reisijat ja üks britist reisija pidasid tulistaja kinni ja tegid kahjutuks. Vahejuhtumi käigus sai haavata kaks inimest, tulistaja osutus hiljem julgeolekuorganitele tuttavaks äärmusislamistiks.[129]
- Türgi president Recep Tayyip Erdoğan teatas, et kuulutab koalitsioonikõneluste nurjumise tõttu 1. novembriks välja erakorralised parlamendivalimised.[130] Ametlikult kuulutas president uued valimised välja 24. augustil.[131]
- Venezuela president Nicolás Maduro kuulutas Colombiaga piirnevas viies omavalitsuses 60 päevaks välja erakorralise olukorra. Otsuse tingisid piirkonnas sagenenud kokkupõrked salakaubavedajate ja sõdurite vahel. Samuti saadeti kokkupõrgete piirkonda täiendavalt 1500 sõdurit.[132]
- Eestit külastas Ameerika Ühendriikide Senati delegatsioon eesotsas Arizona senaatori John McCainiga.[133]
- Afganistani pealinnas Kabulis korraldati ühe haigla juures enesetapurünnak NATO konvoi vastu. Rünnakus hukkus vähemalt 12 inimest, enamik hukkunuid olid tsiviilisikud, kuid hukkunute seas oli ka kolm sõjandusettevõtte DynCorp ameeriklasest töötajat.[134][135]
- Egiptuse pealinnas Kairos mõistis kohus Muslimi Vennaskonna juhile Muḩammad Badīle kuuenda eluaegse vanglakaristuse mõrvade korraldamise ja vägivalla õhutamise eest.[136]
- Guatemalas astusid president Otto Pérez Molina vastu algatatud umbusalduse järel tagasi viimased tema valitsuskabineti algkoosseisu kuulunud ministrid, majandusminister Sergio de la Torre ja haridusminister Cynthia del Águila. Mõlemad teatasid, et presidendi vastu esitatud süüdistuste valguses ei saa nad enam valitsuskabinetis jätkata.[137]
- Hiina idaosas Huantai lähistel asuvas keemiatehases toimus plahvatus, milles hukkus 1 ja sai vigastada 9 inimest.[138]
- Hiinas Pekingi Rahvusstaadionil algasid 2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.
- Liibanoni pealinnas Beirutis avaldasid tuhanded inimesed meelt valitsuse vastu. Meeleavalduste ajendiks sai valitsusesiseste lahkhelide tõttu pealinna prügiveos tekkinud nädalatepikkune katkestus. Meeleavaldused muutusid vägivaldseks, politsei kasutas meeleavalduse laialiajamiseks pisargaasi ja veekahureid. Kokku sai ametlikel andmetel vigastada 35 inimest.[139]
- Pakistan teatas mõni tund enne kavandatud rahukõneluste algust Indiaga nende tühistamisest, tuues põhjuseks luureandmed, mille kohaselt on India tegelenud terroristide toetamisega Pakistani territooriumil.[140]
- Suurbritannias Brightoni lähistel Shorehami lennuvälja juures kukkus demonstratsioonlennu ajal maanteele A27 1950. aastatest pärinev hävituslennuk Hawker Hunter. Piloot sai õnnetuses raskelt vigastada, õnnetuse ajal maanteel viibinud autodes hukkus vähemalt 7 ja sai vigastada 17 inimest.[141]
- Valgevene president Alaksandr Łukašenka andis armu kuuele vanglakaristust kandvale opositsioonipoliitikule, teiste seas ka 2010. aasta presidendivalimistel kandideerinud Mikalai Statkievičile.[142]
- Eestis Jõgeval avati Kaitseliidu Jõgeva maleva uus staabihoone.[104]
- Lõuna-Korea ja Põhja-Korea vahel üle kahe päeva kestnud läbirääkimistel jõuti kokkuleppele pingete leevendamiseks kahe riigi vahel. Lõuna-Korea nõustus peatama Põhja-Korea piiril propagandasaadete edastamise; Põhja-Korea vabandas ametlikult maamiiniplahvatuste eest, milles olid vigastada saanud Lõuna-Korea sõdurid, ja nõustus tühistama oma sõjavägede kõrgendatud lahinguvalmiduse.[154]
- Singapuri president Tony Tan Keng Yam saatis laiali riigi parlamendi ja kuulutas vastavalt peaminister Lee Hsien Loongi soovile 11. septembriks välja parlamendivalimised.[155]
- Türgi president Recep Tayyip Erdoğan tegi senisele peaministrile Ahmet Davutoğlule ülesandeks moodustada kõigi parlamendierakondade esindajatest koosnev üleminekuvalitsus, mis juhiks Türgit kuni uue valitsuse moodustamiseni erakorraliste parlamendivalimiste järel.[69]
- Venemaal mõistis sõjakohus 20 aastaks vangi Ukraina filmilavastaja Oleg Sentsovi, kes oli tunnistatud süüdi terrorirühmituse loomises ja terroriaktide kavandamises Venemaa okupeeritud ja annekteeritud Krimmis. Sentsov arreteeriti mais 2014 Krimmis toimunud meeleavalduse ajal; ise ta ennast süüdi ei tunnistanud ja on väitnud, et vanglas peksti teda temalt ülestunnistuse kättesaamiseks. Euroopa Liit nimetas Sentsovi kohtuprotsessi farsiks.[156]
- Eestis Ämari lennubaasis toimus NATO Baltimaade õhuturbemissiooni üleandmistseremoonia. Suurbritannia lennusalga asemel hakkas õhuruumi turvama Saksamaa lennusalk.[152]
- Ameerika Ühendriikides New Hampshire'i osariigis mõistis kohus elitaarse internaatkooli St. Paul's School endise õpilase, 19-aastase Owen Labrie õigeks talle esitatud vägistamissüüdistuses. Vägistamises oli Labried süüdistanud kooli 15-aastane naisõpilane. Labrie juhtum pälvis palju tähelepanu üleriigilises meedias, sest seda püüti seostada väidetavalt paljudes eliitkoolides valitseva kultuuriga.[168]
- Ameerika Ühendriikides esitati New Mexico osariigi riigisekretärile Dianna Duranile 64 süüdistust pettustes, rahapesus ja võõra vara omastamises.[169]
- Ameerika Ühendriikide siseministeerium andis Alaska osariigis asuvale Põhja-Ameerika kõrgeimale mäele Mount McKinleyle tagasi Denali nime.[170] Seda nime kandis mägi ka enne 1917. aastat ja Alaska osariik oli taotlenud mäele vana nime tagasiandmist alates 1975. aastast.[171]
- Kreeka president Prokópis Pavlópoulos allkirjastas otsuse parlamendi laialisaatmisest ja määras erakorraliste parlamendivalimiste toimumise kuupäevaks 20. septembri.[172]
- Svaasimaal Matspha linna lähistel toimunud liiklusõnnetuses hukkus vähemalt 38 noort naist, kes olid teel kuninglikule tseremooniale. Vigastada sai veel vähemalt sõidukites viibinud 20 naist.[173]
- Türgi peaministrikandidaat Ahmet Davutoğlu tegi teatavaks oma üleminekuvalitsuse koosseisu, kus on esindatud kõigi nelja parlamendierakonna liikmed. Kuigi Rahvusliku Liikumise Partei oli ametlikult keeldunud valitsuses osalemast, võttis erakonna liige ja selle asutaja poeg Yıldırım Tuğrul Türkeș ikkagi vastu asepeaministri ametikoha. Samal päeval nimetas president Recep Tayyip Erdoğan ka uue valitsuse ametisse.[174][175]
- Vietnami president Trương Tấn Sang andis riigi iseseisvumise 70. aastapäeva puhul armu 18 539 vangile. Amnesteeritud vangide seas ei olnud siiski kedagi, kes oleks süüdi mõistetud riiklikku julgeolekut ohustanud kuritegude eest, mis tähendab, et poliitvangid amnestia alla ei kuulunud.[176]
- Eestis andis Harju Maakohus loa Tallinna Sadama endiste juhtide Ain Kaljuranna ja Allan Kiili kuni kuueks kuuks vahi alla võtmiseks.[177]
- Egiptuse kohus mõistis vaatamata rahvusvahelistele protestidele kolmeks aastaks vangi kolm telekanali Al-Jazīrah' ajakirjanikku, kes olid riigis tegutsenud ametliku tegevusloata ja edastanud võimude hinnangul Egiptuse mainet kahjustavat materjali. Kohtualuste seas oli üks Egiptuse, üks Austraalia ja üks Kanada kodanik.[178]
- Liibanoni pealinnas Beirutis avaldasid taas tuhanded inimesed meelt korrumpeerunud ja ebakompetentsete poliitikute vastu. Massilised meeleavaldused vallandusid Liibanonis pärast seda, kui poliitiliste ja usuliste vastuolude tõttu ei jõudnud võimud kokkuleppele pealinna prügiveo organiseerimises.[179]
- Malaisia pealinnas Kuala Lumpuris algas tuhandete osavõtjatega kahepäevane meeleavaldus, millel nõuti korruptsioonis süüdistatud peaminister Najib Razaki tagasiastumist.[180] Meeleavaldajatega liitus ka riigi endine peaminister Mahathir Mohamad.[181]
- Nigeeria põhjaosas Kaduna linnas kukkus peatselt pärast õhkutõusmist majja sõjaväe lennuk Dornier-228. Hukkusid kõik lennukis viibinud 7 inimest, maa peal keegi vigastada ei saanud.[182]
- Egiptuse keskvalimiskomisjon määras parlamendivalimiste esimese vooru alguse kuupäevaks 18. oktoobri. Valimiste teine voor toimub novembri teises pooles. Egiptus on olnud ilma parlamendita alates juunist 2012.[183]
- Jaapani pealinnas Tōkyōs avaldasid kümned kuni sajad tuhanded inimesed parlamendihoone ees meelt peaminister Shinzō Abe seaduseelnõude vastu, mis võimaldaksid Jaapani kaitsejõududel osaleda edaspidi sõjalistel välismissioonidel. Korraldajate hinnangul osales meeleavaldusel umbes 120 000 inimest.[184]
- Soomes Salos avaldas umbes 200 inimest meelt linna kavandatava pagulaskeskuse vastu, nimetades seda muuhulgas turvariskiks naistele ja lastele.[185]
- Eestis kiitis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna volikogu häältega 35:25 heaks koalitsioonilepingu uuendatud variandi ja sellega ühtlasi ka valitsuses jätkamise. Volikogu liige ja ettevõtlusminister Urve Palo aga teatas, et tema praeguses valitsuses enam jätkata ei soovi ning astub ministri ametist tagasi.[186]
- Austria viis inimkaubanduse tõkestamiseks riigi idapiiril Ungariga sisse tugevdatud piirikontrolli.[187]
- Hispaanias Zaragoza lähistel asuvas ilutulestikutehases toimus plahvatus, milles hukkus 5 ja sai vigastada veel 6 inimest.[188]
- Leedu riigiprokuratuur esitas ametliku süüdistuse 66 inimesele, keda peetakse vastutavaks 13 inimese hukkumise eest 13. jaanuaril 1991 korraldatud Nõukogude vägede rünnakus Vilniuse teletornile. Enamik 66 inimesest elab väljaspool Leedut, neist reaalselt on kinni peetud vaid endine Nõukogude tankivägede ohvitser, Venemaa kodanik Juri Mel.[189]
- Ukraina Ülemraada kiitis esimesel lugemisel 265 poolthäälega heaks põhiseaduse parandused, mille eesmärk on Ukraina regioonide senisest detsentraliseeritum juhtimine, muuhulgas ka võimalus anda Ida-Ukraina venekeelsetele oblastitele autonoomia. Kiievis Ülemraada hoone ees toimus samal ajal rahvuslaste meeleavaldus seadusemuudatuste vastu, mis muutus vägivaldseks. Meeleavaldajad heitsid hoonet turvanud Rahvuskaardi sõdurite hulka granaate, plahvatustes sai vigastada ligi 90 rahvuskaartlast, neist 1 suri saadud vigastustesse haiglas.[190][191]
- Venezuela keskosas Tocuyito linnas asuvas vanglas toimunud põlengus hukkus 17 ja sai vigastada 11 kinnipeetavat.[192]
- Eesti haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi avas Tartu Jaani kirikus peetud kõnega Tartu Ülikooli uue õppeaasta.
- Eesti keskkonnaminister Marko Pomerants alustas kahepäevast ringsõitu Saare maakonnas.
- Eesti Maaülikoolis toimus Keskkonnaameti korraldatud konverents sigade Aafrika katku ja selle vastu võitlemiseks kasutatavate meetodite teemal.
- Tallinna Tehnikaülikoolis astus ametisse ülikooli uus rektor Jaak Aaviksoo. Inauguratsioonitseremoonial osales ka haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi.
- XIII Riigikogu esimees Eiki Nestor alustas kuuepäevast visiiti Ameerika Ühendriikides, et osaleda New Yorgis Rahvusvahelise Parlamentidevahelise Liidu konverentsil ja kohtuda Bostoni väliseestlaste kogukonnaga.[193]