1. 1. - Jugoslavenski dinar je jedino sredstvo plaćanja, nakon što su zamenjene krunsko-dinarske novčanice.
1. 1. - U Britaniji stupio na snagu novi železnički zakon, kojim je preko 100 kompanija konsolidovano u Veliku četvorku.
2 - 4. 1. - "Srdačni raskid" na Pariskoj konferenciji između Francuske i Velike Britanije, koja se protivi predstojećoj okupaciji Rura.
1 - 7. 1. - Masakr u Rosewoodu: rasističko nasilje na Floridi ostavlja osam mrtvih i uništeno naselje Rosewood.
5. 1. - Čehoslovački ministar finansija Alois Rašín je smrtno ranjen od strane jednog anarho-komuniste, umire tek u februaru.
10 - 11. 1. - Upadi mađarske vojske na rumunsku teritoriju, zemlje Male antante protestuju 13. 1..
10 - 15. 1. - Klajpedska pobuna u Memelskoj oblasti, pod francuskom upravom po mandatu Društva naroda, u korist saveza sa Litvanijom.
11. 1. - Nakon što je Komisija za reparacije većinom glasova presudila da Nemačka nije izručila određenu količinu uglja, Francuzi i Belgijanci započinju Okupaciju Rura (do 1925), Britanci protestuju.
12. 1. - U Italiji počinje s radom Veliko veće fašizma, partijsko (od 1928. državno) telo s velikim uticajem.
12. 1. - Vlada KSHS odredila 16 miliona dinara za pomoć gladnim pasivnim krajevima, pre svega Dalmaciji, Crnoj Gori i Hercegovini.
13. 1. - Nemački kancelar Wilhelm Cuno proglašava "pasivni otpor" okupaciji Rura, čiji troškovi doprinose hiperinflaciji.
13. 1. - Borbe za Krumu u "neutralnoj zoni" između trupa albanske vlade i pobunjenika Bajrama Curija.
14. 1. - U Beogradu osnovana Nezavisna radnička partija Jugoslavije, paravan za zabranjenu KPJ. "Politika" javlja da je tog i sledećeg dana policija zabranila održavanje skupštine i da je sutradan uhapšeno 12 komunista, među kojima Triša Kaclerović, Moša Pijade, Đ. Đaković.
Okupacija Rura
januar - Ruska opoziciona socijalistička grupa "Radnička istina" objavila program u berlinskim menjševičkim novinama, tvrde da je RKP(b) postala partija organizatora i direktora.
16/17. 1. - Kasno uveče, VMRO-ove komite ubile 30 srpskih kolonista u Kadrifakovu (ili Kadrifalk, opština Sveti Nikole, "Politika" javlja da je ubijeno 15 kolonista)[1]. Ucena za Todora Aleksandrova je povećana sa 100 na 250 hiljada dinara.
17. 1. - Pripadnici hrvatske omladine HANAO teško ranili lidera ORJUNA-e u Osijeku.[2]
27 - 29. 1. - U Minhenu se održava prvi nacistički kongres - 12 mitinga istovremeno, marširaju hiljade jurišnika.
28. 1. - Zbog komitske aktivnosti, trupe treće armije su "posele teritoriju leve obale Vardara", odlučeno je i da se pojačaju žandarmerijske jedinice, a tu su i seljačke potere.[3]
30. 1. - Potpisana Konvencija o razmeni grčkog i turskog stanovništva, definisanog po verskom a ne etničkom principu.
30. 1. - Fizički i oružani sukob frankovaca i nacionalističkih omladinaca u jednoj kafani na periferiji Zagreba.[4]
31. 1. - Francuska naredila blokadu uglja za Nemačku, zbog železničkog štrajka u Ruru.
4. 2. - Lozanska konferencija prekinuta, nastavlja se u aprilu.
4. 2. - Bačena bomba na bugarskog premijera Stambolijskog u sofijskom pozorištu.
6. 2. - Zemljotres oko izvora Vrbasa; zemljotresa ovih dana ima i u Baranji, na Rudniku i slabiji kod Bezdana.[5]
8. 2. - Eksplozija u rudniku kod mesta Dawson, New Mexico, 123 mrtvih.
9. 2. - Osnovana sovjetska avio-kompanija Aeroflot (ili 17. marta).
11. 2. - Italijanski parlament ratifikovao Santamargaretsku konvenciju sa KSHS iz prošlog oktobra: evakuacija Sušaka, treće zone oko Zadra... Senat primio 16. 2..
16. 2. - Otvorena grobna komora Tutankamonovog groba.
16. 2. - Umetnički bal "Hiljadu i druga noć" u Beogradu.
17. 2. - U Parizu prikazan film La RoueAbela Ganca, sa revolucionarnom tehnikom osvetljenja i montaže.
20. 2. - Jugoslovenska i albanska vojska zaposedaju poslednji deo neutralne zone u sektoru Đeravica - Korab, gde su se krili "odmetnici Bajram Cur, Isni [Cur], Hasan Prištinac i dr."; sela Junik i Batuša, "odmetnička legla" ostaju na teritoriji KSHS (gorski srez pripada KSHS, a ljumski Albaniji).[6]
20. 2. - Umro Damdin Sükhbaatar, "otac mongolske revolucije", po njemu će mongolska prestonica Urga biti preimenovana u Ulan Bator.
21 - 24. 2. - Austrijski kancelar Seipel i ministar ino. poslova Grünberger u poseti Beogradu:[7] potpisan protokol sa četiri konvencije, najavljeni pregovori za trgovinski ugovor.
25. 2. - U kontekstu Okupacije Rura okončana Slobodna Država Grlić (Freistaat Flaschenhals), kvazi-država izolovana od ostatka Nemačke.
jesen - zima - Neformalna Razmena stanovništva između Grčke i Turske: u Grčku, koja ima oko pet miliona stanovnika, dolazi blizu milion i po hrišćana iz Turske, u drugom smeru odlazi 400.000 muslimana.[8] Naseljavani su i u egejskoj Makedoniji, gde su razblažili Slovene.
28. 2. - 3. 3. - Bugarske komite, tj. VMRO, pokušale napad na selo Doljane kod Štipa, došlo je do sukoba sa vojskom, komite se povlače sa stanovništvom sela; okršaj kod Tonotaraca. U isto vreme se u Nišu održava KSHS-bugarska konferencija.[9]
Granica Sušak - Rijeka (1925)
3. 3. - Talijanska vojska se povlači sa Sušaka, svečani doček jugoslavenske vojske[10].
3. 3. - Evakuacija Treće zone: Pakoštani i Biograd na Moru; 4-tog Pašman i Sale na Dugom otoku.
3. 3. - Garvanski masakr, u radoviškoj opštini: vlasti ubile 29 osoba u selu Garvan, na koje je dejstvovano i topovima.[1]. (→ mk:Гарвански масакр) U novinskom izveštaju se kaže da su poginuli komitski jataci u bekstvu,[11] a sutradan da su seljani bili primorani da prate komite.
6. 3. - Potpisan Halibutov ugovor između SAD i Kanade o ribarskim pravima na severnom Pacifiku - Kanada je prvi put sklopila ugovor bez učešća britanskog predstavnika.
14. 3. - Društvo naroda priznalo granicu između Poljske i Litvanije, koja Vilnius ostavlja Poljskoj - Litvanija će to priznati tek posle ultimatuma 1938.
15. 3. - Jak zemljotres u 06:44 kod Imotskog (M 6.2, Int. VIII-IX), razaranja u Sarajevu, Kotoru, Dubrovniku, Mostaru (duvanska fabrika), osetio se i u Beogradu.
25. 3. (?) - Avioni kompanije "Franko-Rumen" na liniji Pariz-Istanbul sleteli na pančevački aerodrom da prime gorivo (time se Kraljevina SHS uključila u evropski vazdušni saobraćaj).
25. 3. - Skupština Jugoslovenskoga sokolskoga saveza u Beogradu; predsednik uprave, starosta, je Vladimir Ravnihar.
26. 3. - Suđenje 16-orici katoličkih sveštenika u Moskvi: Jan Cieplak i Konstantin Budkevich osuđeni na smrt, Budkevich streljan 31. marta ili 1. aprila.
27. 3. - Sastanak Radić - Korošec - Spaho u Zagrebu. Radić ima federalističke zahteve, u Srbiji se već javljaju ideje o amputaciji Hrvata i Slovenaca.[12]
29. 3. - Rumunjska dobila novi ustav (traje do 1938), između ostalog Jevreji dobili državljanstvo, čemu se protivi nedavno osnovana Nacional-hrišćanska liga A. C. Cuze i C. Z. Codreanua.
29. 3. - Konferencija o Južnoj željeznici u Rimu: zaključene su dve konvencije o prometu i reorganizaciji.[13] (vlada KSHS ratifikovala 25. 8.).
31. 3. - Francuske snage pucale na radnike Kruppove fabrike automobila u Essenu, 11 mrtvih.
mart-april - Sovjetske vlasti stavljaju pod kontrolu Kamčatku i Anadir.
April/Travanj
mart/april - Glad u nikšićkom i kolašinskom okrugu, gde je preko dva metra snega.[14]
13. 4. - "Markov protokol" u Zagrebu - efemerni sporazum između radikala i Federalističkog bloka (Radić, Korošec, Spaho).
15. 4. - Masovni miting HRSS-a u zagrebačkom Borongaju, Radićev oštar govor ("Pašić je sporazum stavio u džep", "Nas neće videti u beogradskoj Skupštini. Osim ako bi trebalo srušiti tiraniju".)
16. 4. - Pašić podneo ostavku vlade, slede pregovori o mogućoj koaliciji, mandat je dobijao i lider demokrata Ljuba Davidović.
17. 4. - Sukob u Donjoj Stubici, tj. selu Šagudovcu, između seljaka i žandarma koji su tražili begunce od vojske - trojica mrtvih seljaka.[15]
17 - 25. 4. - XII kongres RKP(b): Staljinov obračun sa gruzijskim nacionalnim komunistima (→ Gruzijska afera); RKP(b) sada smatra da su lokalni šovinizmi veći problem od ruskog; početak politike korenizacije, promovisanja lokalnih kadrova i pripadnika nacionalnih manjina na nižim nivoima. Trojka Staljin-Kamenjev-Zinovjev (protivnici Trockog) sprečili objavljivanje Lenjinovog "Pisma kongresu" (kasnije nazvano "Lenjinov testament").
ca. 28. 4. - Upravnik beogradske varoši ograničio brzinu automobila na 25 km/h zbog sve češćih udesa.
29. 4. - Veliki zbor Narodne odbrane u Beogradu za "narodno državno jedinstvo", protiv "antidržavnih separatističkih pokreta".[17]
Maj/Svibanj
2. 5. - Nova Pašićeva vlada je položila zakletvu, homogena radikalska.
3. 5. - Potpisana je konvencija o slobodnoj zoni u Solunu (deluje od 1925).
6. 5. - Velika grupa bandita zaustavila luksuzni Plavi ekspres u južnom Šantungu u Kini i uzela 300 putnika kao taoce, uključujući 30 belaca - pušteni dva meseca kasnije nakon isplate otkupa[18].
9. 5. - Premijera Brechtovog komada Im Dickicht der Städte u Minhenu - nacisti je ometaju.
8. 5. - Francuski vojni sud osudio Gustava Kruppa na 15 godina teškog rada (oslobođen posle 7 meseci).
10. 5. - U Sofiji objavljena naredba o raspuštanju makedonskih organizacija i tekst Niškog sporazuma.[19] Dolazi do hapšenja, zabrana listova i borbi vojske sa komitama, neki prelaze preko granice KSHS.
10. 5. - Beli emigrant Moris Konradi ubio sovjetskog delegata na Lozanskoj konferenciji Vaclava Vorovskog - Konradi oslobođen na suđenju, dolazi do prekida diplomatskih odnosa SSSR i Švajcarske.
12. 5. - U Beogradu otvoren hotel Palas sa umetničkom galerijom u pet salona.
maj - Program HRSS (autor dr. Rudolf Horvat): Hrvatska bi trebala biti u konfederaciji, savezu država, sa Srbijom.[20]
maj - U okolini Muća u Dalmaciji pojavile se "velike rulje odbeglih vojnika" koji noću napadaju okolna sela.[21]
16. 5. - Rano ujutru, skupština je verifikovala 239 mandata - ostaju četiri osporena i 69 Radićevih.
21. 5. - Profesorski pokret: nastavnici srednjih škola u Srbiji i Crnoj Gori podnose ostavke - ministar prosvete obaveštava cirkularom 25-tog da se ne usvajaju i najavljuje novi zakon sa nagradama činovnicima.
4. 6. - Gušenje štrajka rudara u Uncíji, Bolivija, ubijena četiri rudara.
4. 6. - Anarhisti iz grupe Los Solidarios ubili nadbiskupa Saragose, kardinala Juana Soldevillu.
7. 6. - Pašić opisuje u skupštini kako je došlo do ujedinjenja, ističe da se neće napuštati "ideja jedinstvene države".
Učesnici bugarskog prevrata
9. 6. - Devetojunski prevrat u Bugarskoj, desničari i vojska zbacili premijera Aleksandra Stambolijskog, postavljen Aleksandar Cankov. Agrarci odmah odgovoraju nekoordinisanim Junskim ustankom, najjačim u okolini Plevena.
24. 6. - Zabranjen miting HRSS u Zagrebu (Radić: "Evropa ne može biti složna s Azijom", "Evropa žali danas što je propalo jedno kulturno dobro i što su kulturna područja predata Ciganima"[22]).
24. 6. - Osnovana Zadruga za saobraćaj i promet stranaca - preteča kompanije "Putnik".
25. 6. - "Politika" objavljuje da su kod makedonskih komita pronađeni dokumenti o saradnji sa nekim hrvatskim vojnim licima koji služe tamo.
26. 6. - Palata ustanovljene sreće u Zabranjenom gradu je izgorela nakon što je Puyi naredio inventar blaga, kako bi se ustanovile razmere evnuške korupcije. Većina evnuha će zatim biti proterana.
26. 6. - Skupština KSHS usvojila naknadne i vanredne kredite od 1,2 milijarde dinara.
27. 6. - Premijer Nikola Pašić lakše ranjen u atentatu - izvesni Milutin Rajić ispalio šest revolverskih metaka u premijerov automobil (osuđen na 20 godina robije 22. septembra).[23]
Jul/Juli/Srpanj
Amblem Sovjetskog Saveza (verzija 1923-36)
6. 7. - U SSSR formiran Savet narodnih komesara (vlada). Prvi predsednik je, formalno, Vladimir Lenjin, a zapravo Lav Kamenjev, koji čini "trijumvirat" sa Zinovjevim i Staljinom. Istog dana odobren projekt Ustava SSSR (stupa na snagu sledećeg januara).
6. 7. - Dadaistički događaj "Veče bradatog srca" u Parizu: André Breton izazvao nerede tokom izvođenja predstave "Srce na gas" (Le Cœur à gaz) njegovog rivala Tristana Tzare - praktično kraj dadaizma.
9. 7. - Prilikom pretresa jedne kuće u Zagrebu nađeni su podaci koju upućuju na špijunažu.[24]
9. 7. - Provala oblaka i poplava između Niške Banje i Suve planine odnose 13 žrtava.[25]
10. 7. - Vaseljenski patrijarh Meletije IV beži iz Carigrada na Svetu Goru - podnosi ostavku u septembru, koja je zvanično objavljena u novembru.
10. 7. - Krupan grad/tuča ubija 23 ljudi u Rostovu, SSSR.
10. 7. - Egipatski aristokrata Ali Kamel Fahmy Bey ubijen u Londonu od svoje supruge, bivše kurtizane i ljubavnice princa Edwarda, Marguerite Alibert - u septembru je oslobođena na suđenju.
13. 7. - Predstavljen Natpis Hollywood iznad Hollywooda u Kaliforniji (prvobitno HOLLYWOODLAND).
13. 7. - Roy Chapman Andrews otkrio jaja dinosaura u Mongoliji.
14. 7. - Hrvatski blok objavljuje tekst Markovog protokola,[26] Stjepan Radić govori o "Bastilji" i optužuje Pašića, Pribićevića i druge da su nameravali da bude ubijen.
15. 7. - Eksplozija škartirane municije na Metinom brdu kod Kragujevca, razbijeni prozori u gradu.
15. 7. - Hristijan Rakovski, saveznik Trockog, smenjen s položaja predsednika saveta narodnih komesara Ukrajinske SSR i poslat u London.
15. 7. - U Italiji objavljen manifest sa merama za Italijanizaciju Južnog Tirola.
19. 7. - Skupština KSHS izglasala Zakon o ustrojstvu vojske.
20. 7. - U Meksiku ubijen Pančo Vilja, pretpostavlja se u organizaciji vlasti.
ca. 20. 7. - Uhapšeni oficiri u Južnoj Srbiji (Makedoniji) i Hrvatskoj zbog navodne antidržavne zavere za otcepljenje Hrvatske i Makedonije; špijunska afera sa Danicom Androlić[27] i izvesnim Abdagićem, impliciran i Stjepan Radić (i Androlićeva i Abdagić su oslobođeni u oktobru sledeće godine, kada je sud našao da je njen iskaz izmišljotina).
23. 7.? - Stjepan Radić prethodne noći pobegao u Mađarsku[28] - obilazi Beč, London, Moskvu.
24. 7. - Posle osam meseci pregovora potpisan Lozanski ugovor, poslednji mirovni ugovor Velikog rata: utvrđene granice Turske prema Grčkoj i Bugarskoj, njena nezavisnost, uzajamno poštovanje (preostalih) manjinaca u Grčkoj i Turskoj, dogovor o Moreuzima - za Tursku znatno povoljnije od Sporazuma u Sèvresu iz 1920. (za ostale granice videti Mosulsko pitanje i Država Hataj).
24. 7. - Skupština KSHS usvojila Zakon o činovnicima (na snazi od 31. 7.).
23. 7. - Devonshirova bela knjiga: interesi Afrikanaca u Koloniji Keniji moraju imati prvenstvo u odnosu na doseljenike
25. 7. - Skupština KSHS glasala za "izdavanje sudu" nekoliko poslanika, među kojima i Stjepana Radića i Vlatka Mačeka.
31. 7. - Demonstracije u Prištini, dan nakon što su "Turci" ubili vojnika na putu prema Labu, traži se od vlasti da zaštite "naš živalj"; porazbijani turski dućani.
2. 8. - Predsednik SAD Warren G. Harding umro na dužnosti, nasleđuje ga potpredsednik Calvin Coolidge (do 1929). Harding je bio popularan u vreme smrti ali će ubrzo biti otkriveni skandali koji su mu zadugo pokvarili reputaciju.
3. 8. - Štrajk železničara u Sloveniji i Hrvatskoj, pozvani su na vojnu vežbu.
9. 8. - Kačaci napali selo Zelenikovo blizu Skoplja, ima nekoliko mrtvih; bilo je i napada kod Gostivara, Kičeva, Galičnika i Debra.[29]
12. 8. - Nakon talasa štrajkova sa desetinama mrtvih, nemački kancelar Wilhelm Cuno daje ostavku; nasleđuje ga Gustav Stresemann (do novembra), na čelu koalicione vlade - u zemlji besni hiperinflacija.
ca. 12. 8. - Stjepan Radić se kriomice vratio iz Beča u zemlju?, pa otišao u London; vlada razmatra zakonske mere koje će preduzeti protiv njega.
13. 8. - Ugovor sa avenije Bucareli o namirivanju američkih potraživanja zbog gubitaka u Meksiku zbog revolucije - nije ratifikovan, ubrzo je povučen.
13. 8. - Nemačka izjavljuje da privremeno prekida isplatu ratne odštete u naturi Kraljevini SHS.
13. 8. - Vlada KSHS izdala uputstva za ukidanje pokrajinskih uprava u Splitu i Sarajevu, jer su uspostavljene oblasti.
avgust - Kriza makaza u sovjetskoj Rusiji, industrijskim centrima se proširio talas štrajkova.
avgust - Adwanska pobuna u Transjordaniji protiv emira Abdulaha i britanskog mandata.
avgust - Završava se Sunčev ciklus 15 i započinje broj 16 (do 1933).
19. 8. - Opštinski izbori u predratnoj Srbiji i Crnoj Gori, uspeh radikala, uključujući Beograd. U Kos. Mitrovici je došlo do oružanog sukoba "Arnauta" i Turaka sa Srbima.
23. 8. - Štrajk u Pireju, u sukobu sa vojskom ima mrtvih.
24. 8. - Bačena bomba na Spahu sa društvom u bašti ispod Bendbaše, nema ranjenih.
26. 8. - Rifski rat: španski bojni brod España se nasukao na marokanskoj obali.
27. 8. - Kod Janjine u Grčkoj ubijeni članovi italijanskog tima, gen. Enrico Tellini i još trojica, koji je nadgledao demarkaciju Albanije i Grčke.
29. 8. - Italijanski ultimatum Grčkoj, između ostalog zahteva se 50 miliona lira odštete i asistencija italijanskog vojnog atašea u istrazi ubistva.
31. 8. - Krfski incident: italijanska mornarica bombarduje Krf, nakon čega se iskrcava nekoliko hiljada vojnika.
31. 8. - Društvo naroda dalo mandat Belgiji za Ruandu-Urundi (deo Belgijskog Konga od 1925, nezavisni Ruanda i Burundi od 1962).
Septembar/Rujan
Veliki zemljotres u Kantōu 1923.: razaranje u Yokohami
1. 9. - Katastrofalni Veliki zemljotres u Kantōu pogađa gradove Tokio i Jokohama - preko 105 hiljada mrtvih, najsmrtonosniji u istoriji Japana. Rulja okrivljuje Korejce za požare i zamućene bunare, ubijene hiljade ljudi.
4. 9. - Poleteo prvi dirižabl mornarice SAD, USS Shenandoah - napunjen je većinom svetske zalihe helijuma.
5. 9. - Komunističke manifestacije u Beogradu povodom dočeka poslanika Filipovića, Čopića i Kovačevića, kratak sukob sa organima reda kod železničke stanice.[31]
6. 9. - Hanaovci izazvali sukob sa orjunašima u Zagrebu, ubijen žandarmski oficir Galović.[32]
7. 9. - Na Međunarodnom kongresu kriminalističke policije u Beču osnovana međunarodna komisija, prethodnica Interpola.
8. 9. - Agent Kominterne Mihail Borodin postaje politički savetnik vrha Kuomintanga - partija je konsolidovana po sovjetskim linijama, ulazi u Prvi ujedinjeni front sa KP Kine (do 1927).
8. 9. - Katastrofa na Honda Pointu: devet američkih razarača se nasukalo na kalifornijskoj obali, sedam nepovratno, 23 mrtvih.
8. 9. - GPU hapsi u Rusiji osobe osumnjičene da su u vezi sa grupom Radnička istina, među kojima je i Aleksandar Bogdanov.
9. 9. - Prvi noćni let u istoriji vazduhoplovstva, Pariz-Beograd-Bukurešt-Istambul.
13. 9. - General Miguel Primo de Rivera izveo vojni udar u Španiji, uspostavljena diktatura (do 1930) ima reformističke ambicije.
15. 9. - Musolini odredio Beogradu ovaj datum kao rok za ratifikaciju ugovora o Rijeci; jugoslovenska vlada umesto toga registrovala Rapalski ugovor kod Lige naroda. Vojni pokreti pre toga izazvali zebnju u Evropi.
15. 9. - Grčka predala Turskoj Karaağaç, predgrađe Jedrena[33]. Grčke izbeglice su prošlog meseca osnovali Novu Orestijadu,
16. 9. - Incident Amakasu: japanska policija ubila dvojicu anarhista i šestogodišnjeg nećaka jednog od njih.
17. 9. - Italijani postavili svog guvernera u Rijeci - faktički aneksija.
17. 9. - Beogradski ultimatum Bugarskoj da će preći granicu ako ne prestanu komitski upadi iz te zemlje (kasnije posredovanje francuskog premijera Poenkarea).
19/20. 9. - Septembarski ustanak u Bugarskoj - komunisti pod pritiskom Kominterne, uz podršku agraraca i anarhista; ugušen do kraja meseca, lideri, među kojima i Georgi Dimitrov, pobegli preko Srbije.
23. 9. - Posle pet godina okončana saveznička Okupacija Carigrada, turski vojnici se vraćaju 6. oktobra.
26. 9. - Nemačka vlada zvanično okončava pasivni otpor okupaciji Rura i zavodi vanredno stanje.
26. 9. - Bavarski premijer Eugen von Knilling proglašava vanredno stanje i imenuje Gustava von Kahra za zemaljskog komesara sa diktatorskim ovlašćenjima. Nemački predsednik Friedrich Ebert proglašava vanredno stanje i daje izvršna ovlašćenja ministru vojske Ottu Gessleru, ali Kahr odbija ispunjavati njegove naredbe.
27. 9. - Italijanska vojska napušta Krf, nakon što je Konferencija ambasadora dodelila Italiji skoro sve što je tražila.
28. 9. - Etiopsko Carstvo primljeno u Društvo naroda nakon što je potpisalo dokument o ukidanju ropstva (ostvareno 1940-tih); Velika Britanija i Italija su se protivile prijemu.
29. 9. - Stupaju na snagu britanski i francuski mandat nad Palestinom odn. u Siriji i Libanu
30. 9. - U Aleksinačkom rudniku stradalo 10 rudara od gušenja ugljen-monoksidom.[34]
30. 9 - Küstrinski puč na istoku Nemačke: Crni Reichswehr na čelu sa majorom von Buchruckerom pokušao zbaciti vladu, ubrzo suzbijeni.
Oktobar/Listopad
Petar Karađorđević sa kumom
1. 10. - Uzdignuti put Johor–Singapore otvoren za javnu upotrebu.
1. 10. - 8. 11. - Imperijalna konferencija u Londonu: dogovoreno da će dominioni moći potpisivati sopstvene ugovore sa stranim zemljama.
1. 10. - Južna Rodezija postaje britanska kolonija, umesto administracije Britanske južnoafričke kompanije (s prekidima do 1980, zatim nezavisni Zimbabve).
6. 10. - U Atini potpisana konvencija o "Srpskoj slobodnoj zoni".
8. 10. - Trocki šalje pismo Centralnom komitetu i Centralnoj kontrolnoj komisiji, za ekonomske probleme krivi nedostatak unutarpartijske demokratije.
10. 10. - General Cao Kun, komandant klike Zhili, novi je predsednik Republike Kine, nakon otvorenog podmićivanja članova parlamenta (do 1924).
14. 10. - Čaruga je sa svojim "gorskim tićima" pokušao opljačkati posjed grofa Eltza u Ivankovu kod Vinkovaca, ali je došlo do okršaja sa žandarmerijom - ucenjen je na 120.000 dinara.[35]
15. 10. - Deklaracija 46-orice istaknutih komunista Politbirou povodom ekonomske situacije u SSSR - nastanak Leve opozicije.
15. 10. - U beogradskom hotelu "Palas" su ranjeni švajcarski trgovac Izeli i francuski kapetan Karlije,[36] što izaziva dosta publiciteta narednih dana (uključujući "kuplete u opereti";[37] Karlije osuđen na 20 godina sledećeg maja[38]).
16. 10. - Osnivačka skupština Društva za saobraćaj putnika i turista Kraljevine SHS - preteča "Putnika".
22. 10. - Leonardopulos–Gargalidisov pokušaj puča u Grčkoj: oficiri, pristalice kralja, pokušale zbaciti vladu - njihov neuspeh će dovesti do proglašenja republike sledećeg marta.
23. 10. - "Nemački oktobar": militantni komunisti greškom dižu Hamburški ustanak koji je brzo ugušen, poginulo je preko 100 ljudi. Kominterna i KPD su ranije planirali ustanak, po ugledu na Oktobarsku revoluciju, ali su opozvali stvar usled nedostatka podrške.
24. 10. - Sarajevska filharmonija održala prvi koncert.
24. 10. - U Speyeru proglašen "Autonomni Pfalc", uz podršku Francuza.
25. 10. - U Beograd se iz "zarobljeništva" vratio brod "Car Nikola II", smatran za najlepši Srpskog brodarskog društva.
28. 10. - General Reza Khan postaje predsednik vlade Persije (od 1925. šah), Ahmed-šah Kadžar odlazi u inostranstvo, više se neće vratiti.
29. 10. - Po naređenju nemačkog predsednika smenjen predsednik vlade Saksonije Erich Zeigner, koji je ranije tokom meseca uveo dvojicu komunista u vladu.
29. 10. - U Njujorku izveden mjuzikl Runnin' Wild sa pjesmom Charleston.
oktobar? - Time tvrdi da jugoslovenski poslanik u Atini, Živojin Balugdžić pregovara sa sovjetskom vladom o priznanju[39]
31. 10. - U Gružu kod Dubrovnika otvorena Pomorska vojna akademija. Na brodovima mornarice je prvi put istaknuta ratna zastava.[40] Flota ima šest minonosaca, 12 torpiljera i pomoćna plovila; ima 108 oficira i 2.800 mornara; na Dunavu su četiri monitora itd.[41]
Novembar/Studeni
Pivnički puč: Orden krviNaličje medalje posvećene nemačkoj inflaciji
1. 11. - Arhijerejski sabor SPC, koji zaseda u Sremskim Karlovcima od septembra: ranije su usvojeni crkveni zakon i ustav a reforma kalendara i drugi sveštenički brak se odlažu dok ih ne prihvate i druge pravoslavne crkve.[42][43][44]
1. 11. - İsmet İnönü je prvi premijer Turske republike.
2. 11. - Pokušaj ubistva potpuk. Krstića, vojnog atašea KSHS u Sofiji - vlada KSHS će 5-tog uputiti "ultimatum", nakon čega se Bugarska izvinjava.
2. 11. - Sudar vozova kod Zemunskih Obora, poginula dva vojnika.
9. 11. - U okršaju ispred Feldherrnhalle poginula 4 policajca i 16 nacista. Krvava nacistička zastava (Blutfahne) postaje njihov sveti simbol.
11. 11. - Hitler uhapšen - u pritvoru i zatvoru ostaje do decembra 1924.
11. 11. - Deonicom Topčider – Mala Krsna, završena je pruga Beograd – Požarevac (redovan saobraćaj predviđen za sledeći mart).
12. 11. - U SAD prikazan film Flaming Youth sa Colleen Moore, za koji se smatra da je privukao najviše pažnje na flapper devojke (mada je i ranije bilo takvih filmova, npr. The Flapper iz 1920. sa Olive Thomas).
15. 11. - U Nemačkoj uvedena rentenmarka, kojom je zaustavljena hiperinflacija (4.200.000.000.000 "papirnih maraka" za dolar).
novembar - U Beogradu uhvaćeni prvi prodavci kokaina.[45]
18. 11. - U Italiji donesen Acerbov zakon: partija sa najviše glasova, i iznad 25%, dobija dve trećine mesta u parlamentu.
23. 11. - Pad Stresemannove koalicije u Nemačkoj, od 30. 11. ga nasleđuje Wilhelm Marx iz Centruma a on ostaje ministar ino. poslova do smrti 1929. Zabranjene nacistička i komunistička partija.
23/24. 11. - Orkanski vetar u Hercegovini i južnoj Dalmaciji obara drveće i vagone sa pruge.
24. 11. - U Beogradu potpisan protokol o razgraničenju KSHS i Rumunije[46] (stupa na snagu sledećeg aprila). Razmenjuje se nekoliko sela i većinski nemačka varoš Žombolj/Žimbolija.
25. 11. - Žandarmi na konjima rasteruju nedozvoljene levičarske studentske skupove kod beogradske "Slavije", sazvane zbog politike prema Grčkoj i inostranih ubistava Daskalova i Vorovskog - pretučeni su i slučajni prolaznici a navodni i srnaovci koji su došli da ometu zborove. Blokirana je i zgrada univerziteta.
26. 11. - U Beograd je stigao Božidar Sever, stručnjak u komisiji za razgraničenje sa Mađarskom, koga su sa mađarske strani uhapsili i zlostavljali od prošlog aprila.
Decembar/Prosinac
1. 12. - Popustila novoizgrađena brana Gleno kod Bergama u Italiji, 356 mrtvih.
1. 12. - Kačaci uveče zaustavili voz kod Gostivara i opljačkali putnike (vozovi od ranije tu nisu saobraćali noću, iz predostrožnosti).[47]
5. 12. - Bivši meksički sekretar finansija Adolfo de la Huerta pokreće pobunu protiv predsednika Obregóna, nakon što je ovaj podržao P. E. Callesa za sledećeg predsednika.
6. 12. - Izbori u Ujedinjenom Kraljevstvu: konzervativci gube većinu, što će sledećeg meseca omogućiti Ramsayu MacDonaldu da postane prvi laburista premijer.
decembar - Lav Trocki objavljuje niz članaka u "Pravdi" protiv birokratizacije partije i slabljenja kontrole članstva nad organizacijom (sakupljeni u knjigu "Novi kurs") - otvoreni sukob sa Staljinom i njegovim saveznicima.
12. 12. - Od pucanja brane na reci Po u Italiji strada 600 ljudi.
14. 12. - Skupština KSHS usvojila zakon o francuskom zajmu od 300 miliona franaka za naoružanje.
15. 12. - Sudar vozova između Čakovaca i Grabova u zap. Sremu, poginuo jedan mašinovođa.
21. 12. - Potpisan Nepalsko-britanski ugovor, Nepal prvi put definisan kao nezavisna zemlja.
21. 12. - Francuski dirižabl Dixmude eksplodirao tokom grmljavine pored Sicilije, 52 mrtvih.
23. 12. - Konvencijom potpisanom u Parizu ustanovljena Tangerska internacionalna zona pod zajedničkom upravom Francuske, Španije i Britanije (zona traje do 1956).
25. 12. - Napadi razbojnika na žandarme u blizini Cetinja: na Popovom kamenu ubijena dva žandarma a na Baguru tri. Od groma se srušio krov katoličke parohijalne crkve na Cetinju.[49] Uvodnik "Politike" od 1. januara naziva Crnu Goru "pokrajinom najvećih zločina i divljaštva", gde "odmetničke bande potpuno gospodare selima"; žandarmerija se žali da meštani pomažu odmetnicima i sami osnivaju pljačkaške družine.[50]
25. 12. - Čaruga je u pritvoru u Osijeku, pošto je pronađen u Vinkovcima, gde je držao u zakupu jednu vilu kao trgovac Drezgić (obešen 1925).