Tito je ove godine odlučio otvoriti ambasadu u Phnom Penhu, jednu od samo osam.[1]
7 - 8. 1. - Sporazumi sa Jamajke: MMF dogovorio kraj fiksnih, mada prilagodljivih, kurseva, ubuduće ih uspostavlja tržište a ne država; kraj monetarne upotrebe zlata, kraj sistema iz Bretton Woodsa 1944.
11. 1. - Vojni udar u Ekvadoru, zbačen general Guillermo Rodríguez Lara, postavljen admiral Alfredo Poveda (do 1979).
13. 1. - SAD pristaju da nastave prodaju oružja Jugoslaviji, kako bi pomogli održanje nezavisnosti Beograda od Moskve (pregovori odloženi na neodređeno u maju).
18. 1. - Libanski građanski rat: Masakr u Karantini - hrišćanske milicije ubile najmanje 1.000 muslimana; dva dana kasnije odmazda u Damouru sa nekoliko stotina mrtvih.
21. 1. - Prvi komercijalni let nadzvučnog aviona Concorde, u službi do 2003.
9. 2. - Angolski građanski rat: MPLA i Kubanci zauzeli Huambo. Tokom meseca, južnoafričke trupe se povlače iz Angole, a Kubanci povećavaju svoj kontigent.
13. 2. - U neuspelom vojnom udaru u Nigeriji ubijen šef države gen. Murtala Mohammed, načelnik štaba Olusegun Obasanjo izbegao smrt i postaje šef države (do 1979).
16. 2. - Njujorške novine The Village Voice objavile tajni izveštaj Pikeovog komiteta o aktivnostima CIA-e - izveštaj je dostavio TV novinar Daniel Schorr iz nepoznatog izvora.
16. 2. - Usvojena Barcelonska konvencija za zaštitu Mediterana od onečišćenja.
24. 2. - Stupio na snagu novi Ustav Kube, prvi nakon revolucije.
12. 3. - Četvorica "staljinista" osuđena u Beogradu na zatvorske kazne, među kojima i Dušan Brkić, nekadašnji potpredsednik vlade NR Hrvatske.
14. 3. - Egipatski predsednik Sadat objavio da se odriče ugovora o prijateljstvu sa SSSR, što objašnjava pritiskom za otplatu dugova i uskraćivanjem rezervnih delova za oružje.
23. 3. - Glumac Mitsuyasu Maeno se u stilu kamikaze zabio avionom u kuću japanskog političara Yoshija Kodame koji je umešan u Lockheedov skandal podmićivanja.
29. 3. - Tito stigao u posetu Švedskoj: Jovanka prvi put nije s njim.[7]
30. 3. - Dan zemlje: izraelski Arapi protestuju protiv eksproprijacije zemlje od strane vlade, došlo je do sukoba sa šest mrtvih (danas je to palestinski dan komemoracije).
5. 4. - Tjenanmenski incident: komemoracija premijera Zhou Enlaia na tradicionalni dan žaljenja se pretvara u proteste protiv Četveročlane bande i Kulturne revolucije u NR Kini. Za ovo je optužen Deng Xiaoping i smenjen sa svih funkcija.
5. 4. - Španija: 29 političkih zatvorenika pobeglo kroz iskopani tunel iz zatvora u Segoviji - većina je ubrzo uhvaćena, jedan je poginuo (dogodine su amnestirani svi politički zatvorenici u zemlji).
13. 4. - Finska: 40 mrtvih, uglavnom žena, u eksploziji u fabrici municije u Lapui.
14. 4. - U Banjaluci osuđeno devet prosovjetskih disidenata, od tri do 12 godina[6].
april - U Iranu ubijen ajatolah Abolhassan Shamsabadi, pretpostavlja se da je to učinio šahov režim.
Palata Republike u Berlinu
17. 4. - Treći plenum CK SKJ raspravlja o nacrtu Zakona o udruženom radu; Kardelj: bez (buržoaske) višestranačke demokratije i (birokratskog) jednopartijskog sistema.[2]
8. 5. - Elias Sarkis izabran za predsednika Libanona uz sirijsku pomoć; preuzima položaj četiri meseca kasnije, raniji predsednik Suleiman Frangieh u početku nije hteo da odstupi.
1. 6. - Opštini Trbovlje predat novi dimnjak termoelektrane, sa 360 m najviši dimnjak u Evropi.
2. 6. - Operacija Kondor: u Argentini ubijen bivši levičarski predsednik Bolivije Juan José Torres.
4. 6. - Finale NBA: Boston Celtics - Phoenix Suns 128:126 posle tri produžetka (kasnije izabrano za najbolju utakmicu u prvih 50 godina NBA).
5. 6. - Tetonska brana u istočnom Ajdahu popustila tokom ispunjavanja jezera, stradalo 11 ljudi i 13.000 goveda.
7. 6. - Hrvatski nacionalista greškom ubio urugvajskog ambasadora u Paragvaju.
8. 6. - Olovne godine u Italiji: sudija Francesco Coco i dvojica telohranitelja ubijeni u Đenovi od strane Crvenih brigada.
9. 6. - Članak u New York Times "Najopasnija igra": Jugoslavija je najopasnija buduća tačka u Evropi, zbog navodnih sovjetskih pretenzija[10].
9. 6. - Rano ujutru, eksplozija pored jugoslovenske ambasade u Washingtonu.
CN Tower
16. 6. - Počinje Ustanak u Sowetu, Južna Afrika - više stotina mrtvih.
16. 6. - Novi američki ambasador u Libanu, Francis E. Meloy, Jr., na putu da preda akreditive predsedniku, otet od Narodnog fronta za oslobođenje Palestine i ubijen.
16 - 20. 6. - U Jugoslaviji se održava završni turnir UEFA Euro 1976 - Čehoslovačka prva, domaćin četvrti.
20. 6. - Na izborima u Italiji, komunisti druga najjača partija, sa 34,37% glasova (lider Enrico Berlinguer). Premijer Aldo Moro ima ideju Istorijskog kompromisa.
3. 7. - Adolfo Suárez postavljen od kralja za novog premijera Španije: ovaj umereni frankistički političar započinje Špansku tranziciju u demokratiju.
3. 7. - Gregg v. Georgia: Vrhovni sud SAD presuđuje da smrtna kazna nije inherentno surova i neobična, čime je prevaziđena presuda Furman v. Georgia iz 1972.
3. 7. - Vrhunac vrućeg talasa na Britanskim ostrvima: 35,9 stepeni u Cheltenhamu. Vrućina je praćena i velikom sušom.
4. 7. - Prepad na Entebbe: izraelski komandosi oslobodili 103 talaca na aerodromu Entebbe, među izraelskim komandosima jedina žrtva komandant Yonatan Netanyahu, stariji brat budućeg premijera Benjamina.
jul - Skupština SFRJ usvojila Srednjoročni plan razvoja Jugoslavije, 1976-80, projektuje se prosečni rast 7% ("veoma smela prognoza"), predviđeno ulaganje u nove elektrane, proširivanje metalurških kapaciteta, modernizacija železnica[12].
23. 7. - Američki državljanin Laszlo Toth pušten iz zatvora nakon što je prethodne godine osuđen na 7 godina zatvora zbog fotografisanja šećerane[13].
17. 7. - Zatvoreni jugoslovenski disident Mihajlo Mihajlov prekinuo štrajk glađu započet u maju (štrajkovao je prošle zime).
18. 7. - Sékou Touréov režim u Gvineji uhapsio istaknutog diplomatu Diallo Tellija pod optužbom za zaveru protiv države - izložen mučenju, dogodine ubijen glađu.
20. 7. - Lender misije Viking 1 sleteo na Mars - prva uspešna misija na toj planeti.
21. 7. - Britanski ambasador u Irskoj Christopher Ewart-Biggs poginuo od podmetnute mine.
23. 7. - Socijalista Mário Soares prvi put premijer Portugala (1976-78 i 1983-85, predsednik 1986-96).
25. 7. - Orbiter Vikinga 1 snimio u regionu Cydonia tzv. "Lice na Marsu", pareidolijski efekt (Mars Global Surveyor ga 2001. snimio u boljoj rezoluciji).
29. 7. - Giulio Andreotti drugi put premijer Italije (dva mandata do 1979), uz indirektnu podršku komunista.
31. 7. - Predsednik Tito optužuje američkog ambasadora Silbermana za mešanje u unutrašnje stvari SFRJ, u vezi slučaja američkog građanina Laszla Totha.
31. 7. - Bujica na reci Big Thompson u Koloradu odnosi 143 života.
avgust - U Belgiji ubijeni srpski emigranti Miodrag Bošković i Uroš Milićević.
16 - 19. 8. - Samit Nesvrstanih u Kolombu, Sri Lanka - 86 članica, 26 posmatrača i stalnih gostiju, prisustvuje i predsednik Tito. Jovanka poslednji put putuje s njim, navodno se sukobila sa fizioterapeutkinjim.[7]
16/17. 8. - Jak zemljotres u zalivu Moro, na jugu Mindanaoa, Filipini, praćen cunamijem odnosi nekoliko hiljada života.
18. 8. - Luteranski pastor Oskar Brüsewitz se zapalio u Istočnoj Nemačkoj.
RSD-10 ili SS-20
19. 8. - Republikanska konvencija u Kansas Cityju: predsednik SAD Gerald Ford dobio nominaciju sa 1.187 glasova prema 1.070 za Ronalda Reagana.
26. 8. - Prva zabilježena epidemija ebole izbija u Yambukuu, Zair.
26. 8. - Holandska javnost obaveštena o umešanosti princa Bernharda, kraljičinog muža, u Lockheedov skandal.
30. 8. - Prve sovjetske rakete srednjeg dometa RSD-10 Pionir (Nato oznaka SS-20 Saber) postale operativne, usmerene su prema Zapadnoj Evropi. Važan faktor za Dvojno rešenje NATO-a 1979. i Krizu evroraketa početkom 1980-tih.
30. 8. - "Najgore gužve u Beogradu u istoriji": izmenjen režim saobraćaja u mnogim ulicama, uvedeni parkingmetri ili zabranjeno parkiranje[15].
31. 8. - Meksički pezo devalviran za 50% u pokušaju smanjenja spoljnog duga.
Septembar/Rujan
Mars, viđen sa Vikinga 2
1. 9. - Aparicio Méndez dolazi na čelo civilno-vojne administracije Urugvaja (do 1981).
3. 9. - Viking 2 sleće na Mars i prvi put ga snima u boji.
4. 9. - Nakon što se sa australijskim teniserom Johnom Newcombeom natjecao u piću, mladi teksaški biznismen George W. Bush je uhapšen i prekršajno kažnjen zbog vožnje u pijanom stanju (incident je javnosti objavljen neposredno pred izbore 2000. na kojima je Bush bio kandidat).
6. 9. - Sovjetski por. Viktor Belenko prebegao sa MiG-25 u Japan i zatražio azil u SAD.
6 - 10. 9. - Ilich Ramírez Sánchez ("Karlos Šakal") nakratko uhapšen u Beogradu, pa pušten da ode u Bagdad (NYT piše da nije pokušano hapšenje).
10. 9. - Grupa hrvatskih nacionalista (Zvonko Bušić, žena mu Julienne i dr.) otela avion TWA Flight 355 na liniji Njujork - Čikago. Prilikom demontaže zaostale bombe u Njujorku poginuo jedan policajac[16]. Neke novine objavljuju njihovu deklaraciju sutradan, teroristi se predali u Parizu 12. 9., nakon što su iznad pet gradova izbačeni letci.
12. 9. - Jubilejski pokret "Trinaest stoljeća kršćanstva u Hrvata", prva etapa: sto tisuća vjernika na završnom misnom slavlju u Solinu.
23. 9. - U Poljskoj osnovan Komitet odbrane radnika, prva veća antikomunistička organizacija u istočnoj Evropi - daje finansijsku i pravnu pomoć junskim zatvorenicima i njihovim porodicama.
25. 9. - Začetak irskog benda U2 u Dublinu (u početku su se zvali Feedback, zatim The Hype).
28. 9. - Članak u NYT: hrvatski disidenti se žale na diskriminaciju u Jugoslaviji ali osuđuju nasilje i nisu obavezno separatisti[18].
28. 9. - Stevie Wonder je objavio Songs in the Key of Life, album koji se smatra njegovim najboljim i jednim od najboljih uopšte.
Oktobar/Listopad
3. 10. - Izbori za njemački Bundestag - CDU/CSU dobija najviše glasova, ali koalicija SPD-FDP na čelu sa Helmutom Schmidtom ostaje na vlasti.
6. 10. - U Kini uhapšena "Banda četvorke" - Maova udovica Jiang Qing i još trojica - kraj Kulturne revolucije.
6. 10. - Cubana de Aviación let 455 - kubanski avion oboren blizu Barbadosa terorističkom bombom, 78 poginulih.
6. 10. - Masakr na univerzitetu Thammasat: vojska, policija i paramilitarci ubili 46 studenata na univerzitetu i kampusu u Bangkoku. Kasnije tokom dana vojska preuzima vlast, admiral Sangad Chaloryu je na čelu Nacionalnog veća administrativne reforme.
6. 10. - Gerald Ford napravio veliku grešku u debati sa Carterom rekavši da "nema sovjetske dominacije nad istočnom Evropom".
7. 10. - Hua Guofeng, protivnik Bande četvorke, nasleđuje Mao Zedonga na čelu partije.
8. 10. - Thorbjörn Fälldin iz Partije centra novi premijer Švedske - prvi put za 40 godina da socijaldemokrati nisu na vlasti.
10. 10. - Pevačica Silvana Armenulić poginula sa sestrom Mirjanom Bajraktarević i šefom orkestra u saobraćajnoj nesreći.
15. 10. - Sudija Franc Miklavčič, slovenački borac za ljudska prava, osuđen na šest godina zatvora[6]
16. 10. - Samit Arapske lige u Rijadu uspostavlja primirje u Libanu i stvara mirotvoračke snage na čelu sa Sirijcima.
17. 10. - Ujutru, jedan udar košave u Beogradu dostigao 36 m/s tj. 130 km/h (orkanska jačina), u Vršcu 2-3 metra brže.
18. 10. - Ford Fiesta ulazi u proizvodnju (pogon u Valenciji, Španija).
19. 10. - Liban: Bitka za Aishiyu - PLO i komunisti zauzimaju izolovano hrišćansko selo (u prvom naletu ih odbila izraelska artiljerija).
19. 10. - Hleb u Jugoslaviji poskupeo za 25%, svinjetina za oko 15%.
22. 10. - Tokom debate Ford - Carter pokrenuto je i pitanje šta bi moglo biti s Jugoslavijom nakon Tita (Carter izjavio da ne bi išao u rat čak i ako Sovjeti uđu u Jugoslaviju)[19].
17. 11. - Kineska nuklearna eksplozija u atmosferi.
18. 11. - Frankistički španski Kortes odobrio Zakon za političku reformu, kojim se omogućuje parlamentarna demokratija.
24. 11. - Razoran zemljotres kod Vana (Çaldıran–Muradiye) na krajnjem istoku Turske, 4-5.000 mrtvih.
25. 11. - Savezna skupština SFRJ donijela Zakon o udruženom radu, prozvan "mali Ustav", u cilju disciplinovanja radnika i rukovodilaca po liniji SKJ[2]. Priprema zakona je trajala dve godine, redakciona komisija je pregledala hiljade predloga[21].
5. 12. - Izbori u Japanu, nazvani i Lockheedovi izbori zbog uticaja korupcionaške afere: Liberalno-demokratska stranka gubi apsolutnu većinu zbog čega će premijer Takeo Miki dati ostavku.
5. 12. - Bivši francuski premijer Jacques Chirac osnovao golističku partiju Okupljanje za republiku (uključena u Uniju za narodni pokret 2002, nazvanu Republikanci 2015).
8. 12. - Izdat album Hotel California grupe Eagles (naslovna pesma izdata kao singl sledećeg februara).
8. 12. - Nastavno-naučno veće Centra visokih vojnih škola na Banjici dodelilo maršalu Titu prvi doktorat vojnih nauka (proglašenje 21. 12.)[22].
14. 12. - Richard Oetker, naslednik firme, otet radi otkupa - oslobođen je dva dana kasnije, s teškim povredama.
15. 12. - Britanski kancelar eksčekera Denis Healey objavio da je dogovorio zajam od 2,3 milijarde funti od MMF (zauzvrat su potrebne oštre mere štednje).
15. 12. - Španski Zakon za političku reformu odobren velikom većinom na referendumu.
decembar - Otvoreno pismo kojim se protestuje zbog konfiskacije pasoša jugoslovenskih građana - pismo će potpisati 60 lićnosti, početak peticijske aktivnosti u SFRJ[23].
decembar - Sakupljeni prvi potpisi za Povelju 77 u Čehoslovačkoj (motivisano hapšenjem rok-grupe The Plastic People of the Universe).
17. 12. - Konferencija OPEC u Dohi odlučuje da podigne cenu nafte za 10+5 posto u 1977, ali Saudi Arabija (ministar nafte Zaki Yamani) objavljuje da će podići cenu samo pet posto i uvećati proizvodnju sa 8,5 na 11,8 miliona barela dnevno.
18. 12. - Sovjetski disident Vladimir Bukovski deportovan iz zemlje i razmenjen u Cirihu za gen. sekretara KP Čilea Luisa Corvalána.
Prosečne plate u SFRJ: 3.734 dinara (oko 207 dolara) u neproizvodnom sektoru i 3.106 dinara (oko 172 dolara) u proizvodnom[2] (875 odn. 727 dolara iz 2016. prema CPI Inflation Calculator u SAD).
Tri najveće firme u Jugoslaviji: INA Zagreb; RMK Zenica i NaftagasNovi Sad[25].
Izgrađen agregat B TE Sisak (210 MW, isto kao i A iz 1970).
SFRJ: Početak tzv. Slobodnog univerziteta - niz predavanja i debata u privatnim domovima o raznim temama (do 1984).
Televizija. TV serije: "Grlom u jagode" (snim. 1975), "Salaš u malom ritu" (snim. 1975), "Babino unuče", "Na putu izdaje", "Muzika pozornice", "Čast mi je pozvati vas" (1976-77), "Dva drugara", "Junaci", "Morava 76", "Uspon i pad Žike Proje" (TV Beograd), "Odlikaši" i "Teversenove bajke" (TV Sarajevo), "Ima nade za nomade" i "Kapetan Mikula Mali" (TV Zagreb).
Neki domaći muzički/glazbeni albumi[27] (debitantska ploča ne mora biti početak karijere): Bijelo dugme: "Eto! Baš hoću!"; Parni valjak: "Dođite na show!" (debi); Teška industrija: "Ho-ruk" (debi) i "Teška industrija"; Kompilacija "BOOM festival '76"; Yu grupa: "YU zlato" (→ Kategorija:Albumi 1976.)
Blagoje Jocić, bivši vlasnik resavskih rudnika (* 1900)
Milan Gavrilović, političar i diplomata u Kraljevini Jugoslaviji (* 1882)
Miladin Zarić, učitelj, spasitelj Starog savskog mosta u Bg. (* 1889)
Fizika: Burton Richter i Samuel Chao Chung Ting (pionirski rad na otkriću teške elementarne čestice nove vrste)
Kemija: William Lipscomb (proučavanje strukture borana što je rasvetlilo probleme hemijske veze)
Fiziologija i medicina: Baruch S. Blumberg i Daniel Carletan Gajdusek (otkrića u vezi novih mehanizama za poreklo i širenje infektivnih bolesti, hepatitis B odn. kuru)
Književnost: Saul Bellow (ljudsko razumevanje i suptilna analiza savremene kulture koji su kombinovani u njegovom delu)
Mir: Betty Williams i Mairead Corrigan (osnivačice Severnoirskog mirovnog pokreta)
Ekonomija: Milton Friedman (dostignuća na polju analize potrošnje, monetarne istorije i teorije i za njegovu demonstraciju složenosti politike stabilizacije)