Tāpat kā 2020. un 2021. gadu, arī 2022. gadu ļoti ietekmēja COVID-19 pandēmija. Pasaulē sāka atcelt COVID ierobežojumus, kā rezultātā atkārtoti atvērtas starptautiskās robežas, kā arī turpinājās COVID-19 variantu parādīšanās atsevišķās pasaules valstīs. COVID-19 vakcīnu globālā izplatīšana, kas sākās 2020. gada beigās, turpinājās arī šajā gadā.
2022. gadā sākās Krievijas iebrukums Ukrainā, kas izraisīja starptautisku nosodījumu un sankcijas, 15,7 miljonuukraiņu došanos prom no mājām (8 miljoni iekšzemē pārvietoto personu un 7,7 miljonibēgļu), un tas ir lielākais bruņotais konflikts Eiropā kopš Otrā pasaules kara.
Sudānas premjerministrs Abdalla Hamdoks paziņoja par atkāpšanos no amata pēc tam, kad demokrātijas atbalsta protestos tika nogalināti cilvēki.[4]
Kazahstānā sākās masveida protesti pret gāzes cenu pieaugumu, kas izvērtās par grautiņiem visā valstī.
5. janvāris — Kazahstānas premjerministrs Askars Mamins paziņoja par atkāpšanos no amata, turpinoties protestiem visā valstī; par premjerministra pienākumu izpildītāju iecelts viņa vietnieks Elihans Smaiilovs.
apvērsuma laikā Burkinafaso tika gāzts prezidents Roks Marks Kristians Kaborē; apvērsumu pamatoja ar valdības nespēju ierobežot islāmistu kaujinieku aktivitātes valstī.
4. februāris — Ķīna un Krievija nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, iebilstot pret turpmāku NATO paplašināšanos un paužot "nopietnas bažas" par AUKUS drošības paktu, kā arī paziņoja par apņemšanos sadarboties savā starpā virknē jautājumu.[13]
14.februāris — Brīvības konvojs: Kanādas premjerministrs Žistēns Trido, pirmo reizi Kanādas vēsturē, izsludināja Ārkārtējās situācijas likuma iedarbināšanu, lai apspiestu valsts mēroga protestus un blokādes.
4. marts — Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā: ārvalstu mediji, tostarp CNN un BBC, apturēja darbību Krievijā pēc grozījumiem Kriminālkodeksā, kas paredz līdz 15 gadiem ilgu cietumsodu par "viltus ziņu" izplatīšanu.[22]
ANO Ģenerālā asambleja nolēma par Krievijas dalības apturēšanu Cilvēktiesību padomē. Par šo lēmumu nobalsoja 93 valstis, 24 pret, 58 atturējās.[26][27]
pārtikas cenas pasaulē sasniedza augstāko līmeni kopš ANO pārtikas cenu indeksa sākuma 1990. gadā, un konkrētu preču cena, piemēram, kviešu, Ukrainas krīzes rezultātā pieauga par gandrīz 20%.[28][29]
notika 2022. gada Francijas prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā atkārtoti ievēlēts Emanuels Makrons, tādējādi kļūstot par pirmo Francijas prezidentu 20 gadu laikā, kurš pārvēlēts uz otro termiņu.[33]
notika 2022. gada Slovēnijas parlamenta vēlēšanas, kurās par lielāko partiju kļuva "Brīvības kustība", iegūstot 41 no 90 deputātu vietām parlamentā.[34][35]
28. aprīlis — Melnkalnes parlaments ievēlēja jauno mazākuma valdību ar Dritanu Abazoviču kā premjerministru.[36]
Maijs
9. maijs — Šrilankas premjerministrs Mahinda Radžapaksa atkāpās no amata ilgstošu protestu dēļ.[37]
21. maijs — notika Austrālijas parlamenta vēlēšanas, kurās uzvarēja opozīcijas leiboristi, tādējādi par nākamo premjerministru ievēlēja opozīcijas līderi Entoniju Albanīzu.[43]
Šrilankas prezidents Gotabaja Radžapaksa atkāpās no prezidenta amata un aizbēga no valsts saistībā ar protestiem par notiekošo ekonomisko krīzi.[44]
Dānija un Kanāda atrisināja gandrīz 50 gadus ilgušās domstarpības (dēvētas par "Viskija karu") par Hansa salas piederību, vienojoties, ka salu sadalīs vienlīdzīgi un izveidos sauszemes robežu.[45][46]
21. jūnijs — Šrilankas parlaments ievēlēja bijušo premjerministru Ranilu Vikremesingu par Šrilankas prezidentu[47]
no 28. jūnija līdz 30. jūnijam — notika 2022. gada NATO samitsMadridē, Spānijā, kurā arī piedalījās atlasītas valstis no Eiropas Savienības un Indijas un Klusā okeāna reģiona; samitā galvenokārt apsprieda aizsardzības pastiprinājumu iespējas pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā un ilgstošajiem draudiem citu valstu teritoriālajai integritātei.[48]
18. jūlijs — notika Indijas prezidenta vēlēšanas, kurās uzvarēja valdošās hinduistu nacionālistu partijas politiķe Draupadi Murmu, kļūstot par pirmo cilšu pārstāvi un otro sievieti Indijas prezidenta amatā.[47][52]
21. jūlijs — Eiropas Centrālā banka pirmo reizi vairāk nekā 11 gadu laikā paaugstināja savu galveno procentu likmi no mīnus 0,5 procentiem līdz nullei un izziņoja, ka plāno turpmāku pieaugumu šī gada laikā.[53]
no 5. augusta līdz 7. augustam — Gazas joslā pēc vairāku dienu vardarbības un intensīvām apšaudēm starp Izraēlu un grupējuma "Islāma džihāds" kaujiniekiem iestājās trausls pamiers.[55]
9. augusts — notika Kenijas 2022. gada prezidenta vēlēšanas, kurās par Kenijas prezidentu ievēlēja tā brīža viceprezidentu Viljamu Ruto.[56]
28. augusts — Pakistāna pasludināja "klimata katastrofu" un lūdza starptautisku palīdzību, jo nesenajos plūdos valstī bojāgājušo skaits pārsniedza 1000, kas ir pasaulē nāvējošākie plūdi kopš 2017. gada. Vairākas valstis, kā arī ANO, apņēmās piešķirt finansējumu palīdzības sniegšanai.[57][58]
11. septembris — notika Zviedrijas parlamenta vēlēšanas, kurās galēji labējās partijas ieguva 176 no 349 parlamenta deputātu vietām; Zviedrijas premjerministre Magdalēna Andersone paziņoja, ka atkāpsies no amata.[64][65]
21. septembris — Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā: pēc ievērojama Ukrainas pretuzbrukuma valsts austrumos Putins Krievijā izziņoja "daļēju mobilizāciju" un draudēja ar kodolieročiem, sakot, ka "tas nav blefs."[70] ASV prezidents Baidens nosodīja Putina vārdus, sakot ANO Ģenerālajai asamblejai, ka visām valstīm ir atkārtoti jāapņemas stiprināt kodolieroču neizplatīšanu.[71]
25. septembris — notika Itālijas parlamenta vēlēšanas, kurās visvairāk balsu (26%) saņēma labējā partija "Itālijas brāļi" (itāļu: Fratelli d'Italia).[72] Novērotāji komentēja, ka kārtējā galēji labējo spēku uzvara Eiropas Savienībā liecina par izmaiņām kontinenta ģeopolitikā.[73][74]
26. septembris — sekmīgi noritēja NASA rīkotais pirmās planētu aizsardzības tehnoloģijas tests, kura ietvaros kosmosa kuģis Double Asteroid Redirection Test (DART) ietriecās savā mērķī, asteroīdā Dimorphos, pārvietojoties ar ātrumu 14 000 jūdžu stundā (aptuveni 22 527 km/h).[75]
no 27. līdz 30. septembrim — viesuļvētra "Īans" skāra Kubu un ASV, nodarot katastrofālus postījumus abām valstīm — vismaz 114[76] cilvēki tika nogalināti un aptuveni 10 000[77] tika atzīti par pazudušiem, un bez elektrības palika miljoniem cilvēku, tostarp visā Kubā.[78][79]
30. septembris — 2022. gada aneksijas referendumi Krievijas okupētajā Ukrainā: Vladimirs Putins parakstīja rīkojumu par Zaporižjas, Hersonas, Luhanskas un Doneckas apgabalu teritoriju iekļaušanu Krievijas sastāvā.[82] Pasaules līderi šo aneksiju atzina par starptautiskās kārtības apzinātu graušanu.[83]
Oktobris
2. oktobris — notika Bulgārijas parlamenta vēlēšanas, kurās uzvarēja bijušā premjera Boiko Borisova centriski labējā partija GERB. Šīs bija jau ceturtās parlamenta vēlēšanas Bulgārijā pēdējo 18 mēnešu laikā.[84]
8. oktobris — Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā: notika sprādziens uz Krimas tilta, kas pār Kerčas šaurumu savieno Krimas pussalu un Krievijas teritoriju, kā rezultātā tilts cieta nopietnus bojājumus un bojā gāja trīs cilvēki.[85] Divas dienas vēlāk, reaģējot uz Krimas tilta spridzināšanu, Krievija bombardēja Ukrainas galvaspilsētu Kijivu un vairākas citas pilsētas, kas izraisīja postījumus civilās infrastruktūras objektos.[86]
25. oktobris — par jauno Lielbritānijas premjerministru ievēlēja bijušo finanšu ministru Rišī Sūneku; viņš ir pirmais aziātu izcelsmes premjerministrs Lielbritānijas vēsturē.[88]
1. novembris — Labējā spārna un galēji labējo politisko partiju bloks, ko vada bijušais Izraēlas premjerministrs Benjamins Netanjahu, ieguva 64 mandātu vairākumu, kas viņam, visticamāk ļaus trešo reizi kļūt par premjerministru.[90][91][92]
11. novembris — Krievijas iebrukums Ukrainā: Ukrainas spēki atguva Hersonu, vienīgo apgabala centru, ko Krievija bija ieņēmusi kopš iebrukuma sākuma.[95][96]
5. decembris — ASV, Lorensa Livermoras laboratorijā pirmo reizi ar kodolsintēzes reaktoru panāca pozitīvu enerģijas bilanci — eksperimenta rezultātā ieguva 3,15 megadžoulus enerģijas, kas ir virs 50% vairāk, nekā izlietots eksperimenta veikšanai.[101]
Peru kongress atcēla no amata prezidentu Pedro Kastillo un izdeva viņu arestam, pēc tam, kad prezidents centās veikt valsts apvērsumu un pārtraukt kongresa darbību. Par prezidenti kļuva viceprezidente Dina Boluarte.[102]
Ķīna paziņoja par Covid-19 ierobežojumu mīkstināšanu visā valstī pēc protestiem pret stingro stratēģiju.[103]
no 7. līdz 19. decembrim — Monreālā notika ANO Bioloģiskās daudzveidības konference (COP15), kurā gandrīz 200 valstis pieņēma visaptverošu vienošanos par dabas aizsardzību, tostarp apņemšanos līdz 2030. gadam aizsargāt 30% zemes un okeānu.[104][105]
3.maijs — Staņislavs Šuškevičs (Станісла́ў Шушке́віч), Baltkrievijas zinātnieks un politiķis, Baltkrievijas Augstākās Padomes priekšsēdētājs (dzimis 1934. gadā)
8.maijs — Freds Vords (Fred Ward), amerikāņu aktieris (dzimis 1942. gadā)
10.maijs — Leonīds Kravčuks (Леонід Кравчук), PSRS un Ukrainas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1934. gadā)
11.maijs — Širīna Abu Akleha (شيرين أبو عاقلة), palestīniešu žurnāliste (dzimusi 1971. gadā)
20. augusts — Darja Dugina (Дарья Дугина), Krievijas žurnāliste (dzimusi 1992. gadā)
29. augusts — Šarlbi Dīna (Charlbi Dean), Dienvidāfrikas aktrise un modele (dzimusi 1990. gadā)
30. augusts — Mihails Gorbačovs (Михаил Горбачёв), padomju un Krievijas politiķis, PSKP ģenerālsekretārs, PSRS AP priekšsēdētājs, PSRS prezidents (dzimis 1931. gadā)
15. oktobris — Abu al Huseins al Hašimi al Kuraši (أبو الحسن الهاشمي القرشي), Irākas izcelsmes terorists, Islāma valsts kalifs (dzimšanas gads nezināms)
17. oktobris — Junusi Turē (Younoussi Touré), Mali politiķis (dzimis 1941. gadā)
13.decembris — Maxi Jazz, īstā vārdā Maksvels Freizers (Maxwell Fraser), britu mūziķis, reperis, dziedātājs, dziesmu autors un dīdžejs (dzimis 1957. gadā)