Sausio 30 yra 30-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 335 dienos (keliamaisiais metais – 336).
Vardadieniai
Algina – Banga – Bangas (Bangys, Bangius) – Banguolė – Banguolis – Hiacinta (Jacinta) – Ipolitas – Liudvika (Liuda) – Martyna (Martė) – Milgauda (Milgaudė) – Milgaudas – Milius – Sabina
Gimimo dienos
- 1892 m. – Ignas Bujakas, Lietuvos gydytojas higienistas ir epidemiologas, medicinos mokslų kandidatas (m. 1983 m.).
- 1905 m. – Ona Mikulskienė-Mozoliauskaitė, Lietuvos kanklininkė, pedagogė, kanklių orkestrų vadovė, JAV lietuvių visuomenės veikėja (m. 2008 m.).
- 1908 m. – Petras Gintalas, literatas, kultūros ir politikos veikėjas (m. 1971 m.).
- 1909 m. – Leonardas Algirdas Dargis, Lietuvos ekonomistas (m. 1986 m.).
- 1911 m. – Stepas Zobarskas, lietuvių rašytojas, vertėjas, leidėjas (m. 1984 m.).
- 1912 m. – Justinas Mikuckas, Lietuvos statybos inžinierius, technikos mokslų kandidatas, statybos istorikas (m. 1978 m.).
- 1919 m. – Vytautas Antanas Kleiza, Lietuvos gydytojas chirurgas, biomedicinos mokslų daktaras.
- 1921 m. – Juozas Kavaliauskas, Lietuvos pedagogas.
- 1927 m. – Dangerutis Čebelis, Lietuvos pedagogas, kalbininkas, romanistas, filologijos mokslų daktaras (m. 1978 m.).
- 1934 m. – Algimantas Raudonikis, Lietuvos kompozitorius, kultūros ir meno veikėjas (m. 2023 m.).
- 1940 m. – Antanas Sudavičius, gydytojas, Lietuvos ir Pasvalio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1942 m.:
- 1945 m. – Gediminas Kalinauskas, Lietuvos futbolo istorikas ir statistikos rinkėjas.
- 1949 m. – Jonas Dungveckis, Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1950 m. – Vytautas Lukavičius, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (1995 m.).
- 1953 m. – Saulius Tomas Kondrotas, Lietuvos rašytojas.
- 1957 m. – Gintarė Adomaitytė, Lietuvos žurnalistė.
- 1960 m. – Raimonda Židonienė-Šiurkutė, choro dirigentė ir pedagogė.
- 1961 m.:
- 1963 m. – Antanas Zopelis, ūkininkas, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1965 m. – Petras Zapolskas, lietuvių diplomatas, Nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius (nuo 2002 m.).
Mirtys
- 1935 m. – Juozas Daugėla, lietuvių publicistas (g. 1899 m.).
- 1999 m. – Domininkas Kukenys, Lietuvos veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras (g. 1913 m.).
- 2006 m. – Jonas Kunca, Argentinos ir Australijos lietuvių visuomenės veikėjas, žurnalistas, gydytojas (g. 1919 m.).
- 2008 m.:
- Genovaitė Tolkutė – Gabrėnienė, lietuvių teatro aktorė (g. 1923 m.).
- Viktoras Alekna, Lietuvos žurnalistas, politinis kalinys, poetas, prozininkas, literatūrologas, vertėjas, mokytojas, rašytojas, daug metų tyrinėjęs poetės Salomėjos Nėries kūrybą ir dažnai vadinamas Salomėjos Nėries metraštininku (g. 1915 m.).
- 2020 m. – Vidmantas Bartulis, lietuvių kompozitorius (g. 1954 m.).
Gimimo dienos
- 1697 m. – Johanas Joachimas Kvancas, vokiečių kompozitorius ir fleitininkas (m. 1773 m.).
- 1720 m. – Charles De Geer, švedų pramonininkas ir entomologas (m. 1778 m.).
- 1721 m. – Bernardo Bellotto, Italijos dailininkas, dar žinomas kaip „Bernardo Canaletto“. Jis yra buvęs Canaletto mokinys, todėl kartais pasivadindavęs save mokytojo vardu. Garsėjo nutapytais paveikslais, kuriuose atvaizduodavo miesto architektūrą (Varšuva, Turinas, Viena, Drezdenas), paminklus, žmonių šurmulį mieste. Šio dailininko nutapyti paveikslai įspūdingai realistiški (m. 1780 m.).
- 1882 m. – Franklinas Delanas Ruzveltas, 32-asis JAV prezidentas (m. 1945 m.).
- 1899 m. – Max Theiler, 1951 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[1] (m. 1972 m.).
- 1911 m. – Abdur Rahman Farès, Alžyro respublikos laikinosios vykdomosios tarybos prezidentas, šias pareigas ėjo nuo 1962 m. liepos 3 d. iki 1962 m. rugsėjo 25 d.[2] (m. 1992 m.).
- 1923 m. – Leonidas Iovičius Gaidajus, vienas populiariausių SSRS kino filmų režisierius, populiarių SSRS komedijų scenarijų autorius, taip pat aktorius (m. 1993 m.).
- 1927 m. – Ulofas Palmė, teisininkas ir ekonomistas, Švedijos politinis veikėjas, ministras pirmininkas (m. 1986 m.).
- 1931 m. – Robert Walter, austrų teisininkas, teisėtyrininkas konstitucionalistas bei administratyvistas, profesorius.
- 1941 m. – Richard Bruce Cheney, 46-as JAV viceprezidentas Bušo tarnyboje.
- 1951 m. – Philip David Charles Collins, Anglijos atlikėjas, progresyvaus roko grupės Genesis vokalistas ir būgnininkas. Grammy ir Oskaro apdovanojimų laimėtojas.
- 1961 m. – Deksteris Skotas Kingas, antrasis pilietinių teisių lyderio Martino Liuterio Kingo ir Koretos Skot King sūnus, aktorius, dokumentinių filmų kūrėjas, aktyvistas už gyvūnų teises (m. 2024 m.).
- 1971 m. – Viesturas Kairišas, latvių režisierius.
- 1975 m. – Antônio Augusto Ribeiro Reis Junior, futbolininkas, Brazilijos rinktinės ir Kataro Al-Gharafa Sports Club klubo saugas.
- 1976 m. – Andy Milonakis, JAV komikas.
- 1980 m. – Wilmer Valderrama, amerikiečių komikas[3].
- 1981 m.:
- 1986 m. – Kristaps Blanks, Latvijos futbolininkas.
- 1987 m. – Arda Turan, futbolininkas, Turkijos rinktinės ir Galatasaray klubo saugas.
Mirtys
- 1730 m. – Petras II, Rusijos caras ir imperatorius 1727–1730 m (g. 1715 m.).
- 1891 m. – Charles Bradlaugh, Jungtinės Karalystės politikas, vienas žymiausių anglų ateistų. 1866 m. įkūrė britų sekuliaristų draugiją – National Secular Society, veikiančią iki dabar (g. 1833 m.).
- 1928 m. – Johannes Andreas Grib Fibiger, 1926 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[1] (g. 1867 m.).
- 1948 m. – Orvilis Raitas, vienas iš brolių Raitų, JAV išradėjas, aviacijos pradininkas, lakūnas (g. 1871 m.).
- 1951 m. – Ferdinandas Porsche, austrų automobilių inžinierius. Jis geriausiai žinomas dėl jo sukurto Volskwagen Beetle modelio ir jo indėlio į Vokietijos tankų modelių Tiger I, Tiger II ir Elefant plėtojimą. Adolfas Hitleris apdovanojo F. Porsche Vokietijos nacionaliniu apdovanojimu už meno ir mokslo sričių plėtojimą 1937 m (g. 1875 m.).
- 1980 m. – Professor Longhair, amerikiečių muzikantas (g. 1918 m.).
- 1995 m. – Džeraldas Darelas, britų zoologas ir rašytojas, daugelio knygų apie laukinius gyvūnus autorius[4] (g. 1925 m.).
- 2006 m. – Koreta Skot King, amerikiečių rašytoja, aktyvistė, pilietinių teisių lyderė. Septintajame dešimtmetyje Martino Liuterio Kingo našlė Koreta Skot King padėjo vadovauti afroamerikiečių pilietinių teisių judėjimui (g. 1927 m.).
- 2022 m. – Leonidas Kuravliovas, Rusijos teatro ir kino aktorius (g. 1936 m.).[5]
- 2024 m. – Jan de Rooy, buvęs olandų autosporto lenktynininkas (g. 1943 m.).[6]