Rugsėjo 25 yra 268-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 269-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 97 dienos.
Vardadieniai
Vaigintas – Ramvydė – Kleopas – Aurelija
Gimimo dienos
- 1879 m. – Kleopas Gaigalis, Lietuvos radiotechnikas (m. 1957 m.).[2]
- 1898 m. – Juozas Audėnas, Lietuvos pasipriešinimo okupaciniams režimams veikėjas, ekonomistas (m. 1982 m.).[3]
- 1899 m. – Izidorius Eduardas Kraunaitis, Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas (m. 1964 m.).[4]
- 1906 m. – Kazys Inčiūra, Lietuvos rašytojas, poetas, aktorius, dramaturgas, prozininkas, operų libretų autorius, vertėjas, radijo diktorius, skaitovas (m. 1974 m.).
- 1907 m. – Napoleonas Nakas, aktorius (m. 1970 m.).
- 1916 m. – Irena Eidrigevičiūtė-Sprindienė, lietuvių baleto artistė, choreografė (m. 1995 m.).
- 1922 m. – Vincas Kadis, mitybos biochemikas ir mikrobiologas.
- 1927 m. – Julija Blėdytė-Stepankienė, Lietuvos teatro aktorė, režisierė.
- 1929 m. – Romualdas Urnikas, buvęs Lietuvos futbolininkas (m. 2024 m.).
- 1931 m. – Ona Kondratienė-Zinkevičiūtė, Lietuvos geologė, habilituota fizinių mokslų daktarė.[5]
- 1933 m. – Nikolajus Medvedevas, Lietuvos politinis veikėjas.
- 1934 m. – Gervydas Dienys, Lietuvos chemikas organikas ir biochemikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
- 1936 m. – Mykolas Argordas Kostka, pedagogas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1937 m. – Raimundas Samulevičius, dramaturgas, prozininkas. Dailininko Antano Samuolio sūnėnas, tautodailininkės Stasės Samulevičienės sūnus (m. 1981 m.).
- 1939 m. – Vytenis Vasyliūnas, vargonininkas virtuozas, pianistas, geofizikas. Žinomo smuikininko ir pedagogo Izidoriaus Vasyliūno ir muzikos žurnalistės Elenos Jonušaitės-Vasyliūnienės sūnus.
- 1943 m. – Nijolė Giedraitytė-Gulbinienė, Lietuvos muziejininkė, agrarinių mokslų daktarė.
- 1948 m. – Janina Matekonytė – Antanėlienė, lietuvių teatro ir kino aktorė. Vyras – kompozitorius Kęstutis Antanėlis.
- 1950 m. – Laimutis Urbanavičius, vadybininkas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1951 m. – Arvydas Markauskas, Lietuvos dainininkas (baritonas).
- 1952 m. – Pranas Jaciunskas, vadybininkas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1956 m. – Irena Nekrašienė, gydytoja, Lietuvos ir Plungės rajono politinė veikėja.
- 1957 m. – Eugenijus Svetikas, Lietuvos archeologas, istorikas, humanitarinių mokslų daktaras.
- 1959 m. – Vilhelminas Kuzmickas, Lietuvos ir Zarasų rajono profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1961 m. – Jurga Motiejūnaitė, Lietuvos botanikė, biomedicinos mokslų daktarė.
- 1962 m. – Ričardas Sokas, pianistas, vargonininkas, pedagogas, chorvedys.
- 1967 m. – Andrius Bialobžeskis, Lietuvos aktorius.
- 1970 m.:
- 1975 m. – Matas Petrikas, elektroninės muzikos prodiuseris. Taip pat žinomas kaip Matisse.
Mirtys
- 1943 m. – Juozas Monkus-Monkevičius, aktorius (g. 1909 m.).
- 1963 m. – Jonas Mikutavičius, vargonininkas ir chorvedys (g. 1872 m.).
- 1966 m. – Jonas Martynas Laurinaitis, kalbininkas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1894 m.).
- 1968 m. – Viktoras Dineika, Lietuvos teatro aktorius, režisierius (g. 1900 m.).
- 1986 m. – Emilija Platušaitė, aktorė (g. 1906 m.).
- 2021 m. – Leonardas Gutauskas, Lietuvos rašytojas, tapytojas (g. 1938 m.).[6]
- 2022 m. – Leonidas Šumskis, Lietuvos ir Rusijos estrados dainininkas (g. 1945 m.).[7]
Gimimo dienos
- 1744 m. – Frydrichas Vilhelmas II, nuo 1786 m. rugpjūčio 17 d. iki mirties – Šventosios Romos imperijos kurfiurstas ir Prūsijos karalius (m. 1797 m.).
- 1866 m. – Thomas Hunt Morgan, 1933 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[10] (m. 1945 m.).
- 1869 m. – Rudolfas Otas, vokiečių liuteronų teologas, lyginamosios religijotyros specialistas (m. 1937 m.).
- 1896 m. – Alesandras Pertinis, 7-asis Italijos prezidentas, valdęs šalį nuo 1978 m. liepos 9-osios iki birželio 29-osios. Priklausė Italijos socialistų partijai, po Antrojo pasaulinio karo iki 1946-ųjų buvo jos generaliniu sekretoriumi. Buvo ateistas (m. 1990 m.).
- 1897 m. – William Faulkner, JAV rašytojas, prozaikas, 1949 m. apdovanotas Nobelio literatūros premija (m. 1962 m.).
- 1903 m. – Markas Rotko, latvių kilmės JAV dailininkas[11] (m. 1970 m.).
- 1906 m. – Dmitrijus Šostakovičius, rusų kompozitorius[12] (m. 1975 m.).
- 1932 m. – Glenas Guldas, Kanados pianistas[13] (m. 1982 m.).
- 1938 m. – Alfredas Bamesbergeris, vokiečių kalbininkas, baltistas.
- 1944 m. – Michael Douglas, JAV aktorius ir prodiuseris.
- 1952 m. – Christopher D’Olier Reeve, JAV aktorius, prodiuseris, režisierius ir rašytojas. Išgarsėjo atlikdamas pagrindinį vaidmenį filme Superman (m. 2004 m.).
- 1955 m. – Dainis Ivans, filologas, žurnalistas, Latvijos visuomenės ir politinis veikėjas.
- 1964 m. – Karlosas Ruisas Safonas, ispanų rašytojas (m. 2020 m.).
- 1965 m. – Scottie Maurice Pippen, buvęs NBA krepšininkas, šešis kartus NBA čempionas. Labiausiai yra įsimintina jo partnerystė su Maiklu Džordanu.
- 1968 m. – Vilas Smitas, JAV aktorius[14].
- 1969 m. – Katerina Zeta Džons, Velso aktorė[15].
- 1976 m. – Armandas Gonsalvesas Teicheira, futbolininkas, Portugalijos rinktinės ir FC Köln klubo saugas.
- 1980 m.:
- 1981 m. – Angelo Palombo, Italijos futbolininkas, Sampdoria klubo ir Italijos vyrų futbolo rinktinės saugas.
- 1984 m. – Lorensas Sifihvė Tšabalala, Pietų Afrikos Respublikos futbolininkas, rungtyniaujantis kairiojo krašto saugo pozicijoje. Yra PAR klubo Kaizer Chiefs žaidėjas.
- 1986 m. – Steve Forrest, alternatyvaus roko grupės Placebo būgnininkas. Anksčiau grojo Evaline grupėje.
Mirtys
- 1534 m. – Klemensas VII, Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1523 m. lapkričio 18 d. iki mirties (g. 1478 m.).
- 1558 m. – Karolis V, Šv. Romos imperijos imperatorius (1519–1555), taip pat Ispanijos karalius, kur oficialiai vadinamas Karoliu I (Carlos I), ir Sicilijos, kur vadintas Karoliu IV, karalius (1516–1558) (g. 1500 m.).
- 1849 m. – Johanas Štrausas Vyresnysis, austrų kompozitorius[16] (g. 1804 m.).
- 1898 m. – Lui Loranas Gabrielis de Mortiljė, prancūzų archeologas ir antropologas, vienas šiuolaikinės mokslinės archeologijos ir prancūzų antropologijos pradininkų (g. 1821 m.).
- 1958 m. – Džonas Vatsonas, amerikiečių psichologas, įkūręs biheviorizmo psichologijos mokyklą (g. 1878 m.).
- 1970 m. – Erichas Marija Remarkas, vokiečių rašytojas (g. 1898 m.).
- 1980 m. – John Bonham, britų būgnininkas (Led Zeppelin) (g. 1948 m.).
- 1983 m. – Leopoldas II, 1934–1951 m. ketvirtasis Belgijos karalius (g. 1901 m.).
- 1986 m. – Nikolajus Nikolajevičius Semionovas, 1956 m. Nobelio chemijos premijos laureatas[17] (g. 1896 m.).
- 1987 m. – Harry Holtzman, amerikiečių aktorius[18] (g. 1912 m.).
- 1997 m. – Džimas Kemis, airių politikas iš Limeriko, socialistas (g. 1936 m.).
- 1999 m.:
- 2003 m.: