Lapkričio 11 yra 315-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 316-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 50 dienų.
Vardadieniai
Anastazija – Martynas – Milvydė – Nastė – Vygintas – Vygirtė
Gimimo dienos
- 1564 m. – Martynas Smigleckis, lietuvių, lenkų filosofas, teologas bei jėzuitas (m. 1618 m.).
- 1705 m. – Martynas Mikalojus Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (m. 1782 m.).
- 1798 m. – Eduardas Karolis Samuelis Gizevijus, Mažosios Lietuvos tautosakininkas, etnografas, vertėjas (m. 1880 m.).
- 1869 m. – Stanislovas Bohušas-Sestšencevičius, Lietuvos tapytojas, grafikas (m. 1927 m.).
- 1871 m. – Tomas Naruševičius, Lietuvos inžinierius, diplomatas, politinis ir visuomenės veikėjas (m. 1927 m.).
- 1878 m. – Marijonas Kuleša, Lietuvos tapytojas (m. 1943 m.).
- 1888 m. – Jaroslavas Rimkus, pedagogas, dailininkas, etnografas, publicistas, visuomenės veikėjas (m. 1976 m.).
- 1889 m. – Vladas Ingelevičius, Lietuvos gydytojas, visuomenės veikėjas, sanitarijos pulkininkas (m. 1985 m.).
- 1928 m. – Janina Adomonytė, muzikos mokytoja ir dirigentė.
- 1932 m. – Alfonsas Jurkevičius, Lenkijos lietuvių kunigas, prelatas.
- 1937 m. – Algimantas Visockas, energetikas, Lietuvos sporto, politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1942 m.:
- 1946 m. – Antanas Barasa, Lietuvos ir Kretingos rajono verslo, politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2009 m.).
- 1948 m. – Zigmas Pranas Gružinskas, Lietuvos televizijos operatorius.
- 1949 m.:
- 1950 m. – Kazimieras Garšva, Lietuvos kalbininkas, humanitarinių mokslų daktaras.
- 1951 m. – Viktoras Muntianas, verslo vadybininkas, Lietuvos Respublikos Seimo narys, buvęs Seimo pirmininkas.
- 1956 m. – Romas Pivoras, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1958 m.:
- 1959 m.:
- 1966 m. – Zenonas Buivydas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1970 m. – Arūnas Mika, karjerą baigęs lietuvių futbolininkas, Lietuvos rinktinės gynėjas.
- 1971 m. – Tomas Pačėsas, Lietuvos krepšininkas ir treneris.
Mirtys
- 1813 m. – Dominykas Jeronimas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas. Paskutinis Nesvyžiaus šakos Radvila (g. 1786 m.).
- 1823 m. – Mykolas Ceraskis, bažnytinių raštų rengėjas (g. 1753 m.).
- 1904 m. – Jonas Bielskis, inžinierius, knygnešys (g. 1855 m.).
- 1939 m. – Mykolas Sleževičius, tarpukario politikas, teisininkas, advokatas, valstybės ir visuomenės veikėjas (g. 1882 m.).
- 1941 m. – Jonas Avižonis, lietuvių inžinierius (g. 1902 m.).
- 1961 m. – Juozas Tysliava, lietuvių poetas, vertėjas, žurnalistas, leidėjas (g. 1902 m.).
- 1970 m. – Antanas Pranas Kneižys, JAV lietuvių spaudos darbuotojas (g. 1893 m.).
- 1978 m. – Zigmas Mackevičius, Lietuvos ir Lenkijos agronomas selekcininkas, žemės ūkio mokslų daktaras (g. 1898 m.).
- 1988 m. – Vincas Jasulaitis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1898 m.).
- 1990 m. – Boleslovas Adomas Motuza Matuzevičius, Lietuvos tapytojas, mozaikininkas, grafikas (g. 1910 m.).
- 1995 m. – Povilas Tamuliūnas, kompozitorius, pedagogas ir chorvedys (g. 1919 m.).
- 1997 m. – Gintaras Ramonas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras, redaktorius (g. 1962 m.).
- 2001 m. – Chackelis Lemchenas, Lietuvos kalbininkas, žodynininkas, J. Jablonskio mokinys (g. 1904 m.).
- 2002 m. – Jonas Nabažas, Lietuvos kompozitorius, pedagogas (g. 1907 m.).
- 2006 m. – Mikas Vaitkevičius, kompozitorius, pedagogas, dirigentas, vienas iš šiuolaikinės lietuviškos estrados pradininkų (g. 1931 m.).
- 2010 m. – Juozas Kojelis, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, žurnalistas, pedagogas, publicistas, rezistentas (g. 1916 m.).
Gimimo dienos
- 1050 m. – Henrikas IV, 1084–1105 m. Šventosios Romos imperijos imperatorius, 1054–1106 m. Vokietijos karalius, 1055–1061 m. Bavarijos hercogas Henrikas VII (m. 1106 m.).
- 1599 m. – Marija Eleonora iš Brandenburgo, Brandenburgo princesė, Švedijos karaliaus Gustavo II Adolfo žmona (m. 1655 m.).
- 1729 m. – Louis Antoine de Bougainville, Prancūzijos jūrininkas, keliautojas, Okeanijos tyrėjas (m. 1811 m.).
- 1821 m. – Fiodoras Michailovičius Dostojevskis, vienas žinomiausių rusų rašytojų (m. 1881 m.).
- 1864 m. – Morisas Leblanas, prancūzų rašytojas, detektyvų ir nuotykių romanų autorius, sukūręs garsųjį personažą – Arsenijų Lupeną, vagį džentelmeną (m. 1941 m.).
- 1866 m. – Antuanas Mejė, prancūzų kalbininkas, tyrinėjęs indoeuropiečių kalbas[1] (m. 1936 m.).
- 1882 m. – Gustavas VI Adolfas, 1950–1973 m. Švedijos karalius (m. 1973 m.).
- 1901 m. – Johanna Maria Magdalena Goebbels, nacistinės Vokietijos propagandos ministro Jozefo Gėbelso žmona (m. 1945 m.).
- 1918 m. – Sima Enrikė Silva, advokatas, Čilės politinis veikėjas, teisėtyrininkas (konstitucionalistas).
- 1922 m. – Kurtas Vonnegutas Jaunesnysis, JAV rašytojas. Groteskiniuose alegoriniuose romanuose smerkė šiuolaikinės visuomenės nužmogėjimą, militarizmą ir Žemei daromą žalą (m. 2007 m.).
- 1926 m.:
- 1945 m. – Danielis Ortega Saavedra, Nikaragvos prezidentas, ilgametis Sandinistų liaudies išsivadavimo fronto (Frente Sandinista de Liberación Nacional) lyderis, vienas iš 1979 m. sandinistų revoliucijos organizatorių. Prezidento pareigas ėjo 1985–1990 m. 2006 m. pabaigoje vėl išrinktas Nikaragvos prezidentu ir pareigas eina nuo 2007 m. sausio 10 d. Savo valdyme propoguoja marksistinę, socialistinę doktriną, kovą prieš JAV imperializmą.
- 1962 m.:
- 1963 m. – Sergio Santos „Oveja“ Hernández, Argentinos krepšinio treneris. Mar del Platos Club Atlético Peñarol ir Argentinos nacionalinės rinktinės treneris.
- 1964 m. – Calista Flockhart, amerikiečių aktorė[3].
- 1966 m. . Benedicta Boccoli, italų aktorė[4].
- 1973 m. – Jason White, amerikiečių muzikantas (Green Day)[5].
- 1974 m. – Leonardo Wilhelm DiCaprio, JAV aktorius ir filmų prodiuseris. Auksinio gaublio, sidabrinio lokio ir dviejų MTV filmų apdovanojimų savininkas.
- 1977 m. – Maniche, futbolininkas, Portugalijos rinktinės ir Vokietijos klubu FC Köln saugas.
- 1980 m.:
- 1981 m. – Esteban Javier Dreer, Argentinos futbolininkas, laisvasis agentas.
- 1983 m.:
Mirtys
- 1855 m. – Søren Aabye Kierkegaard, danų filosofas ir teologas, egzistencializmo pradininkas (g. 1813 m.).
- 1895 m. – Gustav Langenscheidt, vokiečių leidėjas[6] (g. 1832 m.).
- 1918 m. – Viktoras Adleris, gydytojas, Austrijos visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1852 m.).
- 1919 m. – Endriu Karnegis, verslininkas, pramonininkas, plieno magnatas, filantropas (g. 1835 m.).
- 1954 m. – Eduaras Le Rua, Prancūzijos filosofas. Katalikiškojo modernizmo atstovas (g. 1870 m.).
- 1973 m. – Artturi Ilmari Virtanen, 1945 m. Nobelio chemijos premijos laureatas[7] (g. 1895 m.).
- 2004 m. – Yasser Arafat, Palestinos išsivadavimo organizacijos „Al Fatah“ įkūrėjas bei vadovas (g. 1929 m.).
- 2007 m. – Jukijo Hajašida, Japonijos politikas, buvęs Kioto prefektūros gubernatorius[8] ir teisingumo ministras[9] (g. 1915 m.).
- 2021 m. – Frederikas Vilemas de Klerkas, Pietų Afrikos Respublikos politikas, buvęs prezidentas, Nobelio taikos premijos laureatas (g. 1936 m.).[10]
Meillet, Antoine (1923), Les origines indo-européennes des mètres grecs, Paris: Presses Universitaires de France, p. 61. Adam Parry’s translation.