Balandžio 22 yra 112-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 113-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 253 dienos.
Vardadieniai
Kajus – Leonas – Leonidas – Norvaidė – Vadimas – Visgailas – Visgaudė – Visgirdas
Gimimo dienos
- 1856 m. – Jonas Ambrozaitis, knygnešys, Lietuvos revoliucinis ir kultūros veikėjas (m. 1916 m.).
- 1868 m. – Jurgis Gudas, knygnešys, Lietuvos politinis veikėjas, Kretingos Garbės pilietis (m. 1944 m.).
- 1894 m. – Jurgis Krikščiūnas, Lietuvos agronomas ekonomistas, žemės ūkio kooperacijos, visuomenės veikėjas, politikas (m. 1947 m.).
- 1897 m. – Vladas Čekauskas, Lietuvos kariuomenės karininkas, antinacinio pasipriešinimo dalyvis (m. 1943 m.).
- 1913 m. – Violeta Tamkiūtė-Pranskienė, dainininkė (mecosopranas) ir chorvedė.
- 1917 m. – Anastazas Janulis, SJ, Lietuvos pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui dalyvis (m. 1989 m.).
- 1926 m. – Albertas Jonas Kerelis, architektas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas (m. 2003 m.).
- 1928 m. – Danguolė Vaitkutė, choro dirigentė ir pedagogė.
- 1929 m. – Aldona Lukoševičiūtė, Lietuvos gydytoja kardiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
- 1932 m. – Kęstutis Makariūnas, Lietuvos fizikas, eksperimentinės branduolio fizikos Lietuvoje pradininkas (m. 2021 m.).
- 1934 m. – Bronislovas Zaikauskas, lietuvių ekonomistas, LTSR valstybės ir partinis veikėjas (m. 2008 m.).
- 1936 m. – Vincentas Dienys, Lietuvos fizikas (m. 2022 m.).
- 1937 m. – Augustinas Maceina, Lietuvos pianistas.
- 1941 m.:
- 1945 m. – Audris Kopustinskas, Lietuvos automatikos ir telemechanikos inžinierius, habilituotas technologijos mokslų daktaras, pedagogas, Kauno miesto politinis ir visuomenės veikėjas.
- 1950 m. – Jurgis Trepkus, Lietuvos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1953 m. – Kostas Smoriginas, teatro ir kino aktorius, režisierius.
- 1955 m.:
- 1963 m. – Gintautas Mikučiauskas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1965 m.:
- 1966 m. – Darius Jakubauskas, Lietuvos architektas.
- 1967 m. – Loreta Asanavičiūtė, viena iš Sausio 13-osios įvykių aukų, žuvo sausio 13 d. naktį, gindama Lietuvos Respublikos laisvę ir nepriklausomybę (m. 1991 m.).
- 1968 m. – Vilma Lučiūnienė, gydytoja, Lietuvos ir Širvintų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
- 1972 m. – Vaidas Šimaitis, Lietuvos ir Palangos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1983 m. – Valerijus Mižigurskis, Lietuvos futbolininkas. Žaidžia puolėjo pozicijoje.
Neaprašyti
- 1886 – Jonas Strazdas-Jaunutis, spaustuvininkas, vertėjas, dramų autorius, vertėjas;
- 1908 – Magdalena Mykolaitytė-Slavėnienė, poetė, V. Mykolaičio-Putino sesuo (m. 1984).
Mirtys
- 1660 m. – Jonas Chodzinskis, SJ, Lietuvos didžiosios kunigaikštystės filosofas, poetas, rašytojas, pedagogas (g. 1600 m.).
- 1787 m. – Stanislovas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1722 m.).
- 1945 m.:
- 1955 m. – Jonas Pranas Aleksa, Lietuvos valstybės ir visuomenės veikėjas, agronomas, sociologas, ekonomistas (g. 1879 m.).
- 1956 m. – Juozapas Bikinas, lietuvių visuomenės veikėjas, kunigas (g. 1875 m.).
- 1958 m. – Petras Šalčius, ekonomistas, kooperacijos teoretikas ir praktikas, profesorius[1] (g. 1893 m.).
- 1965 m. – Nikodemas Čerekas, Lietuvos futbolininkas, sporto veikėjas, tarptautinės kategorijos futbolo ir krepšinio teisėjas (g. 1905 m.).
- 1976 m. – Vaclovas Chomskis, Lietuvos geografas, geografijos mokslų daktaras (g. 1909 m.).
- 1994 m. – Vincas Jakubauskas, Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras (g. 1921 m.).
- 1996 m. – Kazimieras Eigminas, lietuvių kalbininkas, humanitarinių mokslų daktaras (g. 1929 m.).
- 2008 m.:
- 2020 m. – Juozas Šiupšinskas, Lietuvos žurnalistas, redaktorius (g. 1933 m.).
- 2022 m.:
- 2023 m.:
- Paulius Augūnas, Lietuvos kalnų slidinėjimo federacijos (LKSF) prezidentas, daugkartinis šalies čempionas ir prizininkas, (g. 1965 m.).[4]
- Ramūnas Terleckas, Lietuvos žurnalistas, redaktorius (g. 1969 m.).[5]
Gimimo dienos
- 1451 m. – Izabelė I, ilgametė Kastilijos ir faktiškai visos Ispanijos valdančioji karalienė, kartu valdžiusi su savo vyru Ferdinandu II. Suvienijo ispanų žemes, įtvirtino katalikybę, įsteigė inkviziciją, išvijo iš šalies žydus ir maurus (m. 1504 m.).
- 1610 m. – Aleksandras VIII, 242-asis Romos katalikų bažnyčios popiežius (m. 1691 m.).
- 1724 m. – Imanuelis Kantas, lietuvių kilmės Prūsijos filosofas, klasikinės vokiečių filosofijos pradininkas (m. 1804 m.).
- 1854 m. – Henri Marie La Fontaine, belgų teisininkas, politikas, pacifistas, apdovanotas Nobelio taikos premija, Universelle Bibliothek steigėjas (kartu su Paul Otlet) (m. 1943 m.).
- 1870 m. – Vladimiras Iljičius Leninas, Rusijos revoliucionierius, Bolševikų partijos lyderis, Tarybų Sąjungos įkūrėjas ir pirmasis Tarybų Sąjungos premjeras, taip pat leninizmo ideologijos pradininkas (m. 1924 m.).
- 1876 m. – Robert Bárány, 1914 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[6] (m. 1936 m.).
- 1899 m. – Vladimiras Vladimirovičius Nabokovas, daugiakalbis Amerikos rusų rašytojas, rašęs daugiausia romanus (m. 1977 m.).
- 1904 m. – J. Robertas Openheimeris, amerikiečių fizikas (m. 1967 m.).
- 1919 m. – Donaldas Džeimsas Kramas, JAV chemikas, Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 2001 m.).
- 1933 m. – Gertrūda Benzė, Vokietijos kalbininkė, daktarė (m. 2021 m.).
- 1937 m. – Džekas Nikolsonas, amerikiečių aktorius, režisierius ir prodiuseris, 3 kartus apdovanotas Oskaru (nominuotas 12 kartų), 7 kartus gavo Auksinio gaublio statulėlę.
- 1957 m. – Donald Tusk, Lenkijos centro dešinės politikas, vienas iš Pilietinės platformos partijos(lenk.Platforma Obywatelska) įkūrėjų, bei Lenkijos Ministras pirmininkas.
- 1967 m. – Dino Radja, Kroatijos krepšininkas.
- 1970 m. – Regina Encarnacion Ansong Velasquez, filipiniečių dainininkė, aktorė, įrašų prodiuserė, televizijos laidų vedėja.
- 1974 m. – Shavo Odadjian, grupės System of a Down bosistas ir prodiuseris.
- 1975 m. – Carlos Sastre Candil, profesionalus ispanų plento dviratininkas ir 2008 metų Tour de France laimėtojas. jis priklauso Cervélo TestTeam komandai.
- 1976 m. – Michał Żewłakow, futbolininkas, Lenkijos rinktinės ir MKE Ankaragücü klubo gynėjas.
- 1977 m. – Markas van Bomelis, futbolininkas, Nyderlandų rinktinės ir Bayern München klubo saugas.
- 1980 m. – Nicolas Douchez, prancūzų futbolininkas[7].
- 1987 m. – Džonas Maiklas Nčekube Obina, futbolininkas, Nigerijos rinktinės ir Chelsea klubo saugas.
- 1987 m. – Davidas Luizas Moreira Marinho, futbolininkas, Brazilijos rinktinės ir Paris Saint-Germain klubo atrminis saugas.
- 1982 m. – Ricardo Izecson dos Santos Leite, futbolininkas, Brazilijos rinktinės saugas.
Neaprašyti
- 1707 – Henris Fildingas (Henry Fielding), anglų rašytojas.
Mirtys
- 1566 m. – Diana de Puatjė, Normandija, (Eras ir Luara), Prancūzijos karaliaus Henriko II favoritė (g. 1499 m.).
- 1709 m. – Ivan Mazepa, Ukrainos etmonas, nuo 1687 iki 1709 valdęs šalį (g. 1639 m.).
- 1930 m. – Jepė Okeris-Akjaris, danų rašytojas. Buvo regionalistas, kadangi dauguma jo darbų yra apie Jutlandiją (g. 1866 m.).
- 1986 m. – Mirča Elijadė, rumunų religijotyrininkas, filosofas, rašytojas. Vienas įtakingiausių pasaulio mitologijos ir religijos tyrinėtojų (g. 1907 m.).
- 1992 m. – Satjadžitas Rėjus, vienas iškiliausių Indijos kinorežisierių; taip pat scenaristas, vaikų rašytojas, kompozitorius (g. 1921 m.).
- 1994 m. – Ričardas Niksonas, 37-asis JAV prezidentas, valdęs šalį 1969–1974 m. Atsistatydino dėl Votergeito skandalo (g. 1913 m.).
Neaprašyti
- 1933 – seras Frederikas Henris Roisas (Frederick Henry Royce), vienas iš automobilių kompanijos „Rolls-Royce“ įkūrėjų.