főút Magyarországon From Wikipedia, the free encyclopedia
A 3-as számú főút Budapesttől Tornyosnémetiig ér. Hossza 247 km.
3-as főút | |
![]() | |
A 3-as főút Encsnél | |
![]() | |
![]() | |
Úttípus | Elsőrendű főút |
Építkezés | 1820-as évek |
Hossza | |
elkészült | 247 km |
épül | 0 km |
tervezett | 0 km |
Ország | Magyarország |
Tartományok | |
Mérnökségek | Magyar Közút Kht. |
Az út eleje | Budapest |
Az út vége | Tornyosnémeti |
Időzóna | közép-európai idő |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz 3-as főút témájú médiaállományokat. |
Az út Budapesten indul, majd Kistarcsa, Kerepes településeken halad át. Kerepes után északkeleti irányban átszeli a Mogyoródi-dombságot és a Gödöllői-dombságot is.
Gödöllőt követően az út kelet felé tart, a Mátra hegységet és a Bükk-vidék központi tömbjét délről kerüli ki. Mezőkövesdnél az út északnak fordul, egészen Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye székhelyéig, Miskolcig. A városban ugyan kelet felé fordul a Búza térnél, de onnan kiérve a főútvonal ismét északkeleti irányt vesz fel.
A magyar-szlovák határhoz közeledve a Cserehát mellett halad, de a Hernád völgyének másik oldalán található Zempléni-hegység is látható az útról.
A határátkelőhely Tornyosnémeti mellett van, de mivel mindkét ország része a Schengeni övezetnek, nincs határellenőrzés. Szlovákia területén 68-as számot viseli az út, de a határtól indul az R4-es autóút is Kassa felé.
1934-ben a kereskedelem- és közlekedésügyi miniszter 70 846/1934. számú rendelete teljes hosszában elsőrendű főúttá nyilvánította, a maival egyező, 3-as útszámozással. Az út akkori nyomvonala csekély eltérésektől eltekintve – mint például a füzesabonyi, mezőkövesdi vagy nyékládházi elkerülő szakaszok, a miskolci belterületi nyomvonal-korrekciók stb., amelyek abban az időben még nem léteztek – már lényegében azonos volt a jelenlegivel. A legnagyobb eltérés az akkori és a jelenkori nyomvonal között Detk-Halmajugra-Karácsond térségében mutatkozik, ahol az időközben beindított lignitbányászat miatt a korábban majdnem egyenes nyomvonalat dél felé egy több kilométernyi sugarú ívre terelték el.[1]
A második világháború éveiben, az első és második bécsi döntést követő időszakban Kassáig hosszabbították meg.
Egy dátum nélküli, feltehetőleg 1950 körül készült közúthálózati térkép lényegében ugyanúgy tünteti fel, mint az 1934-es rendelet alapján 1937-ben kiadott, a fenti linkről elérhető közlekedési térkép.[2]
Kistarcsa, Kerepes, Gödöllő, Aszód, Kerekharaszt, Hatvan, Hort, Gyöngyös, Kápolna, Kerecsend, Füzesabony, Szihalom, Mezőkövesd, Mezőnyárád, Bükkábrány, Vatta, Emőd, Nyékládháza, Mályi, Miskolc, Felsőzsolca, Szikszó, Aszaló, Csobád, Forró, Méra, Novajidrány, Garadna, Hernádszurdok, Hidasnémeti, Tornyosnémeti.
Az út hosszúságának eloszlása vármegyénként
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.