Detsember 2017, kroonika
2017. aasta detsember algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
- Ameerika Ühendriikides tunnistas president Donald Trumpi endine julgeolekunõunik Michael Flynn ennast süüdi valetamises Föderaalse Juurdlusbüroo agentidele oma kontaktide osas Venemaa suursaadiku Sergei Kisljakiga. Samuti lubas Flynn teha koostööd Trumpi valimiskampaania rahastamist uuriva eriuurija Robert Muelleriga.[1]
- Aserbaidžaani pealinnas Bakuus toimus rahvusvaheline konverents "The Heart of Asia-Istanbul Process", kus Euroopa Liidu välisasjade kõrget esindajat Federica Mogherinit asendas Eesti välisminister Sven Mikser.[2]
- Belgias Brüsselis toimus Euroopa Liidu teadusministrite kohtumine, mida juhatas Eesti haridus- ja teadusminister Mailis Reps.[2]
- Dominikaani Vabariigis algas uus kahepäevane läbirääkimiste voor Venezuela valitsuse ja opositsiooni esindajate vahel. Varasemate läbirääkimiste käigus ei olnud pooled mingeid kokkuleppeid ega kompromisse saavutanud, tulemusteta lõppes ka seekordne voor.[3]
- Hondurase valitsus kehtestas riigis enne presidendivalimiste tulemuste teatavaks tegemist komandanditunni ja andis volitused selle sisse viimiseks sõjaväele. Kuna varem olid mõlemad presidendikandidaadid kuulutanud oma võitu ja nende poolehoidjate vahel puhkes nädala jooksul mitmeid kokkupõrkeid, kehtestas valitsus uute, senisest suuremate kokkupõrgete kartuses liikumis- ja kogunemispiirangud.[4]
- Jaapani peaminister Shinzō Abe teatas, et keiser Akihito loobub troonist 30. aprillil 2019. Keiser avaldas soovi tagasi astuda juba 2016. aastal ja 2017. aastal võttis Jaapani parlament vastu seda võimaldava seaduse.[5]
- Kanadas peatas kohtunik osaliselt Québeci provintsis oktoobris 2017 vastu võetud seaduse kehtivuse, millega keelati muslimi naistel niqab'i kandmine. Kohtuniku hinnangul ei saa seadus täielikult jõustuda enne, kui valitsus on vastu võtnud selged määrused selle rakendamiseks.[6]
- Kosovo justiitsminister teatas, et Serbia survel Kosovo peaministri Ramush Haradinaji suhtes välja antud rahvusvaheline vahistamismäärus on tühistatud. Haradinaj on Kosovo albaanlaste endine väepealik, keda serblased süüdistavad sõjakuritegude toimepanekus.[7]
- Makedoonias teatas endine peaminister ja peamise opositsioonierakonna VMRO-DPMNE esimees Nikola Gruevski oma kavatsusest erakonna esimehe ametist tagasi astuda.[8]
- Paavst Franciscus lahkus Myanmarist ja saabus kahepäevasele visiidile Bangladeshi.[9]
- Pakistanis Peshawari linnas ründasid äärmusliku islamiliikumise Ţālebān võitlejad põllumajandusülikooli linnakut. Tulistamises hukkus 12 ja sai vigastada veel 35 inimest. Rünnaku peamiseks sihtmärgiks oli ülikoolilinnakus asuv Pakistani julgeolekuteenistuse turvamaja.[10]
- Portugali pealinnas Lissabonis toimus Euroopa Sotsialistliku Partei nõukogu koosolek, kus Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindajana osales erakonna esimees Jevgeni Ossinovski.[2]
- Süüria kodusõda: Süüria valitsusdelegatsioon lahkus Šveitsis Genfis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahendusel toimunud läbirääkimistelt ja teatas, et ei pruugi enam läbirääkimistele tagasi pöörduda, kui mässulised ei loobu nõudmisest, et president Bashshār al-Asadil ei oleks enam mingit rolli sõjajärgse Süüria juhtimises.[11]
- Uus-Kaledoonia valitsus valis neljandal katsel valitsuse juhiks (presidendiks) Philippe Germaini.[12]
- Venemaa pealinnas Moskvas Kremlis loositi välja 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste valikgrupid.[13]
- Eestis toimus kaitsetööstuse aastafoorum, millel esines kõnega ka kaitseminister Jüri Luik.[2]
- Eesti kultuuriminister Indrek Saar oli visiidil Soomes Helsingis, kus ta osales Soome ja Eesti vaimse koostöö konventsiooni 80. aastapäeva pidustustel.[2]
- Saare maakonnas algas Kaitseliidu kolmepäevane õppus "Orkaan", mille raames sooritati koostööharjutusi kaitseväe üksustega ning Politsei- ja Piirivalveametiga.[2]
- Prantsusmaal Korsikal toimus regionaalparlamendi valimiste esimene voor. Valimistel saavutas edu rahvuslaste valimisliit Pè a Corsica, mis sai 45,4% häältest. Valimisaktiivsus oli 52,2%. Kõik üle 7% häältest kogunud erakonnad ja valimisliidud pääsesid edasi valimiste teise vooru.[12]
- Ukraina pealinnas Kiievis toimus opositsiooni poolehoidjate meeleavaldus, millel nõuti parlamendilt presidendi umbusaldamist võimaldava seaduse vastuvõtmist. Meeleavaldusel osales eri hinnangutel 2500–5000 inimest.[21]
- Venemaal alustas teleajakirjanik ja seltskonnategelane Ksenija Sobtšak oma presidendivalimiste kampaaniat.[22]
- Venezuela president Nicolás Maduro teatas teleesinemises uue krüptoraha Petro loomisest, mis tagatakse tema sõnul Venezuela nafta-, gaasi-, kulla- ja teemandivarudega. Presidendi sõnul tagab uus krüptoraha Venezuelale rahandusliku sõltumatuse ja aitab ületada Ameerika Ühendriikide kehtestatud majandussanktsioone.[23]
- Eesti president Kersti Kaljulaid alustas kolmepäevast töövisiiti Saksamaal, et osaleda 2018. aasta Müncheni julgeolekukonverentsi ettevalmistaval foorumil.[24]
- Ameerika Ühendriikide kaitseminister James Mattis alustas ametlikku visiiti Pakistanis.[25]
- Ameerika Ühendriikide riigisekretär Rex Tillerson alustas neli päeva kestvat visiiti Euroopa riikides.[26]
- Ameerika Ühendriigid ja Lõuna-Korea alustasid ulatuslikku õhuväeõppust. Venemaa ja Hiina kutsusid üles õppust ära jätma, Põhja-Korea süüdistas aga õppuste korraldajaid Korea poolsaare tõukamises tuumasõja äärele.[27]
- Ameerika Ühendriikide Ülemkohus tühistas häältega 7:2 president Donald Trumpi kehtestatud reisikeelule madalamates kohtuastmetes rakendatud piirangud, võimaldades sellel täies mahus jõustuda. Reisikeeld tõkestab pääsu Ameerika Ühendriikidesse Iraani, Jeemeni, Liibüa, Somaalia, Süüria ja Tšaadi kodanikel, kellel puudub Ameerika Ühendriikides töö- või elamisluba.[28]
- Belgia prokuratuur nõudis kohtult uuesti Kataloonia omavalitsuse endise juhi Carles Puigdemonti ja veel nelja Kataloonia riigiametniku väljaandmist Hispaaniale, kuid kohus lükkas otsuse langetamise selles küsimuses edasi 14. detsembrini.[29]
- Belgias Brüsselis algas Euroopa Liidu transpordiministrite kolmepäevane kohtumine, kus Eestit esindas majandus- ja taristuminister Kadri Simson.[30]
- Belgias Brüsselis algas Euroopa Liidu telekommunikatsiooni valdkonna eest vastutavate ministrite kohtumine, kus Eestit esindas ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo.[30]
- Jeemenis Sanaa lähistel peatasid al-Ḩūthiyyūni mässulised riigi ekspresidendi ‘Alī ‘Abdullāh Sāliḩi autokonvoi ja lasid ta maha. Sāliḩi tapmine toimus pärast seda, kui ta oli loobunud toetamast mässulisi ja avaldanud avalikult poolehoidu nende vastu võitlevale Saudi Araabia rahvusvahelisele koalitsioonile.[31]
- Keenia pealinnas Nairobis algas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonnaassamblee kolmepäevane istung. Euroopa Liidu ühe esindajana osales istungil ka Eesti keskkonnaminister Siim Valmar Kiisler.[30]
- Montserrati kuberneriks nimetati Andrew Pearce, kelle ametiaeg algab 2018. aasta jaanuaris.[12]
- Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees Martin Schulz teatas, et on valmis alustama valitsuskõnelusi Kristlik-Demokraatliku Liiduga, kui ta saab selleks heakskiidu ka oma erakonna üldkogul.[32]
- Eestis Raplas pandi nurgakivi Rapla riigigümnaasiumi hoonele. Pidulikul tseremoonial osales ka haridus- ja teadusminister Mailis Reps.[30]
- Ameerika Ühendriikide Esindajatekojas peaaegu 53 aastat Michigani osariiki esindanud John Conyers teatas, et astub kohe ametist tagasi. Conyers langetas otsuse pärast seda, kui mitu naist oli teda süüdistanud seksuaalses ahistamises.[33]
- Austria ülemkohus tunnistas diskrimineerivaks seaduse, mis võimaldab samasooliste paaride registreeritud kooselu ehk tsiviilpartnerlust, kuid ei luba neil abielluda. Ülemkohus kohustas seadusandjat hiljemalt 2019. aastast sisse viima seadusemuudatused, mis looksid võimaluse samasooliste abielu sõlmimiseks.[34]
- Belgias Brüsselis toimus Euroopa Liidu rahandusministrite kohtumine, mida Eesti Euroopa Liidu eesistumise raames juhatas viimast korda Eesti rahandusminister Toomas Tõniste.[30]
- Belgias Brüsselis toimus NATO ja Euroopa Liidu välisministrite kohtumine, millel osales ka Ameerika Ühendriikide riigisekretär Rex Tillerson. Kohtumisel kiideti heaks kahe riikide bloki koostöö kolmes uues valdkonnas. Koostööd otsustati teha vägede liikumise, stabiilsuse tagamise ja terrorismivastase võitluse alal ning naiste rolli suurendamises, samuti otsustati hakata läbi viima kahe bloki sõjalisi ühisoperatsioone.[35]
- Hispaania ülemkohus tühistas Kataloonia endise juhi Carles Puigdemonti kohta väljastatud rahvusvahelise vahistamismääruse, tuues tema süüasja tagasi Hispaania kohtute jurisdiktsiooni ja võttes sellega Puigdemontilt võimaluse kasutada rahvusvahelist õigussüsteemi Kataloonia iseseisvuskampaania huvides.[36]
- Paraguay parlament võttis vastu seaduse, millega legaliseeriti kanepi istutamine ja kasvatamine meditsiinilistel eesmärkidel.[37]
- Saksamaal Düsseldorfi lähistel Meerbuschi linnas põrkasid kohaliku aja järgi kella 18.30 paiku kokku reisirong ja kaubarong. Reisirongis viibis õnnetuse ajal 150 inimest. Inimohvreid ei olnud, 47 inimest sai vigastada.[38][39]
- Suurbritannias teatas Londoni politsei, et hoidis eelmisel nädalal ära peaminister Theresa May vastu kavandatud terrorirünnaku. Politsei oli vahistanud 28. novembril kaks varastes 20. eluaastates meest, kes olid soovinud korraldada peaministri residentsi juures pommiplahvatuse ja selle tulemusel tekkiva segaduse käigus peaministri mõrvata.[40]
- Ukraina pealinnas Kiievis peeti kahtlustatuna seotuses organiseeritud kuritegevusega kinni Gruusia endine president ja Odessa oblasti endine kuberner Mihheil Saakašvili, kuid tema toetajad ründasid politseiautot ja vabastasid Saakašvili politsei käest.[41]
- Venemaa nimetas vastavalt uuele seadusele Ameerika Ühendriikide rahastusega tegutsevad raadiojaamad Raadio Vaba Euroopa – Vabadusraadio ja Ameerika Hääle "välisagentideks".[42]
- Ameerika Ühendriikide president Donald Trump tunnustas Jeruusalemma Iisraeli pealinnana ja teatas, et alustab protsessi Ameerika Ühendriikide suursaatkonna üleviimiseks Tel Avivist Jeruusalemma. Trumpi avaldus tõi kaasa rahvusvahelise pahameeletormi, iseäranis Lähis-Ida riikides.[43]
- Ameerika Ühendriikide ajakiri Time valis aasta inimeseks seksuaalse ahistamise vastu välja astunud naised, nimetades nad kollektiivselt "vaikuse murdjateks".[44]
- Elevandiluuranniku valitsus teatas, et vähendab aasta lõpuks sõjaväe isikkoosseisu 1000 inimese võrra, et hoida kokku kulusid ja ohjata paremini institutsiooni, mis on tihti valitsuse vastu mässu tõstnud.[45]
- Europoli uueks juhiks nimetati Belgia föderaalpolitsei ülem Catherine De Bolle. Tema ametiaeg uuel ametikohal algab mais 2018.[46]
- Prantsusmaa president Emmanuel Macron oli ametlikul visiidil Alžeerias.[47]
- Soomes tähistati iseseisvuse väljakuulutamise 100. aastapäeva. Seoses suure tähtpäevaga toimusid pealinnas Helsingis ka mitmed mitteametlikud demonstratsioonid: umbes 2000 inimest osales nii-nimetatud antifašistlikul demonstratsioonil, veel 2000 inimest ka kahe paremäärmusliku organisatsiooni korraldatud demonstratsioonidel.[48]
- Suurbritannia maineka moodsa kunsti preemia Turneri auhinna laureaadiks kuulutati poliitilist, peamiselt rassismi kritiseerivat kunsti viljelev Lubaina Himid.[49]
- Šveitsi parlament valis 2018. aastaks liidupresidendiks Alain Berset ja liidupresidendi asetäitjaks Ueli Maureri.[12]
- Tšehhi peaministrikandidaadiks nimetati Andrej Babiš.[12]
- Venemaa president Vladimir Putin teatas ametlikult, et kandideerib 2018. aasta presidendivalimistel ametisse tagasi.[50]
- Eesti justiitsminister Urmas Reinsalu viibis Luksemburgis, külastades seal Euroopa Liidu Kohut.[30]
- Eestisse jõudsid Indiast tagasi seal neli aastat vangistuses viibinud 14 Eestist pärit laevakaitsjat.[51]
- Eesti Ajalehtede Liit kuulutas välja 2017. aasta pressisõbra ja pressivaenlase. Pressisõbra tiitli pälvis Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere, pressivaenlase tiitli Eesti Keskerakonna peasekretär Mihhail Korb.[52]
- Belgias Brüsselis algas Euroopa Liidu justiits- ja siseministrite kahepäevane kohtumine, millel osales ka Eesti justiitsministeeriumi delegatsioon eesotsas minister Urmas Reinsaluga. Kohtumist juhatas Eesti siseminister Andres Anvelt.[30]
- Belgias Brüsselis algas Euroopa Liidu tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kahepäevane istung, millel Eestit esindasid tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ning sotsiaalkaitseminister Kaia Iva.[30]
- Lätis Liepājas toimub Baltimaade kaitseministrite nõupidamine, millel osales ka Eesti kaitseminister Jüri Luik.[30]
- Nepalis toimus parlamendivalimiste teine voor.
- Poola peaminister Beata Szydło võitis parlamendis toimunud usaldushääletuse häältega 239:168, kuid astus sellele vaatamata samal päeval tagasi. Valitsev erakond Õigus ja Õiglus nimetas samal päeval peaministrikandidaadiks rahandusminister Mateusz Morawiecki.[12]
- Suurbritannia ajaleht Daily Mail avaldas intervjuu riigi kaitseministri Gavin Williamsoniga, milles viimane soovitas tappa äärmusliku islamiorganisatsiooni Islamiriik ridades võidelnud Suurbritannia kodanikud, mitte lubada neil kodumaale tagasi pöörduda.[53]
- Türgi president Recep Tayyip Erdoğan alustas ajaloolist visiiti Kreekas. Enne Erdoğani oli Kreekat 1952. aastal külastanud Türgi president Celal Bayar, vahepeal riigipea tasandil visiite Kreekasse aset leidnud ei ole.[54]
- Eesti justiitsminister Urmas Reinsalu osales Belgias Brüsselis toimunud rahvusvahelisel konverentsil "Central Asia Rule of Law".[30]
- Eesti kultuuriminister Indrek Saar oli visiidil Itaalias Milanos, kus ta osales Euroopa Kultuurifoorumil ja Euroopa kultuuripärandi aasta 2018 ametlikul avamisel.[30]
- Tallinnas Eesti Näituste messikeskuses algas kahepäevane noorte töö- ja haridusmess Teeviit, mille avas haridus- ja teadusminister Mailis Reps.[30]
- Iraagi pealinnas Bagdadis toimus sõjaväeparaad, millega tähistati võitu äärmusliku islamiorganisatsiooni Islamiriik üle.[69]
- Liibanoni pealinnas Beirutis Ameerika Ühendriikide suursaatkonna juures toimus meeleavaldus Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi otsuse vastu tunnustada Jeruusalemma Iisraeli pealinnana. Meeleavaldus muutus vägivaldseks, tänavatel põletati autokumme ja rünnati saatkonda turvavaid julgeolekujõude. Meeleavaldajate laialiajamiseks kasutati veekahureid ja pisargaasi.[70]
- Paavst Franciscus kutsus Vatikanis peetud jutluses üles ülemaailmselt tuumarelvastust desarmeerima ja selle eest palvetama.[71]
- Prantsusmaal Korsikal toimus regionaalparlamendi valimiste teine voor. Kahe vooru peale kokku võitis rahvuslaste valimisliit Pè a Corsica 56,5% häältest ja sai 63-liikmelises parlamendis absoluutse enamuse (43 kohta). Teise vooru valimisaktiivsus oli 52,5%.[12]
- Prantsusmaa konservatiivne erakond, riigi peamine opositsioonipartei Vabariiklased valis erakonna uueks esimeheks 42-aastase Laurent Wauquiezi.[72]
- Rumeenia pealinnas Bukarestis ja mitmetes teistes linnades avaldasid tuhanded inimesed juba mitmendat pühapäeva meelt valitsuskoalitsiooni kavandatava kohtureformi vastu, mis suurendaks poliitilist kontrolli kohtute üle.[73]
- Saksamaal Berliinis protesteeris umbes 2500 inimest Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi otsuse vastu tunnustada Jeruusalemma Iisraeli pealinnana. Meeleavaldusel põletati ka Iisraeli riigilippu. Politsei algatas uurimise 11 väidetavalt lipu põletamisega seotud inimese vastu ja Saksamaa justiitsminister Heiko Maas teatas avalikult, et antisemitismil ei ole Saksamaal kohta.[74]
- Süüria kodusõda: Süüria valitsusdelegatsioon naasis Šveitsis Genfis toimuvatele rahvusvahelistele kõnelustele Süüria tuleviku üle.[75]
- Ukrainas Kiievi kesklinnas toimus tuhandete osavõtjatega meeleavaldus, millel nõuti opositsioonipoliitiku Mihheil Saakašvili vabastamist ja president Petro Porošenko umbusaldamist.[76]
- Venemaa opositsioonipoliitik Aleksei Navalnõi teatas Kaliningradis peetud kõnes, et kui Venemaa võimud ei luba tal kandideerida 2018. aasta presidendivalimistel, ei tunnista ta ka nende valimiste tulemusi.[77]
- Venezuelas toimusid kohaliku omavalitsuse esinduskogude valimised. Kuna poliitiline opositsioon valimisi valdavalt boikoteeris, võitis need ülekaalukalt valitsev Venezuela Ühinenud Sotsialistlik Partei.[78]
- Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis toimunud erakorralised valimised Ameerika Ühendriikide Senatis justiitsministri ametikohale asunud Jeff Sessionsist vabaks jäänud koha täitmiseks võitis üllatuslikult Demokraatliku Partei kandidaat Doug Jones. Jones sai 1,5% rohkem hääli kui tema vastaskandidaat Roy Moore, kes oli valimiskampaania lõpusirgel sattunud kahtlustuste alla seksuaalses ahistamises.[88]
- Austrias algas kohtuprotsess korruptsioonis süüdistatava endise rahandusministri Karl-Heinz Grasseri üle.[89]
- Belgias Brüsselis toimus Euroopa Liidu üldasjade nõukogu kohtumine, mida Eesti Euroopa Liidu eesistumise raames juhatas Eesti välisminister Sven Mikser. Kohtumisel tegeldi Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamisega, Euroopa Liidu seadusandlike prioriteetide nimekirja kinnitamisega ja Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise küsimustega.[80]
- Botswana kohus otsustas, et riigivõimul on kohustus tunnistada sugu korrigeerinud inimõiguste aktivisti Tshepo Ricki Kgositaud naisena. Tegemist oli märgilise otsusega transsooliste inimeste õiguste tunnistamisel selles riigis.[90]
- Libeeria keskvalimiskomisjon määras presidendivalimiste teise vooru toimumise kuupäevaks 26. detsembri. Algselt 7. detsembril toimuma pidanud valimiste voor oli tähtajatult edasi lükatud seoses esimese vooru tulemuste vaidlustamisega kohtus.[91]
- Mosambiigi president Filipe Nyusi vabastas ametist neli ministrit, teiste seas ka maavarade ja energeetikaministri ning välisministri. Mingeid põhjendusi ministrite ametist kõrvaldamiseks avalikkusele ei esitatud.[92]
- NATO kõrgeim juhtorgan Põhja-Atlandi Nõukogu pikendas organisatsiooni peasekretäri Jens Stoltenbergi volitusi kahe aasta võrra kuni 30. septembrini 2020.[12]
- Poolas võitis peaminister Mateusz Morawiecki valitsus parlamendis toimunud usaldushääletuse.[93]
- Venemaa sulges eskaleerunud vägivalla tõttu ajutiselt oma diplomaatilise esinduse Jeemeni pealinnas Sanaas. Edaspidi töötavad Venemaa diplomaatilised esindajad Jeemenis Saudi Araabia pealinnas Ar-Riyāḑis asuvas saatkonnas.[94]
- Euroopa Liidu delegatsioon Ukrainas teatas, et kuna Ukraina ei ole täielikult täitnud Euroopa Liidu abiraha saamiseks vajalikke tingimusi, jäetakse viimane 600 miljonit eurot Ukrainale eraldamata. Sama programmi raames on Ukrainale varem antud rahalist abi 1,2 miljardi euro eest.[95]
- Kõrgõzstani uus president Sooronbaj Džeenbekov alustas kahepäevast ametlikku visiiti naaberriigis Usbekistanis.[96]
- Norras jõudis lõpule üleriigilise raadiolevi üleviimine digitaalsele edastusele, mistõttu lõpetas Norra raadiolevi ultralühilainealas (FM). Kohalikud raadiojaamad saavad siiski jätkuvalt programmi edastada ka ultralühilainealas.[97]
- Saksamaal valis Saksimaa liidumaa parlament häältega 69:48 liidumaa uueks peaministriks Michael Kretschmeri.[12]
- Somaalimaa presidendina vannutati ametisse Muuse Bixi Cabdi.[12]
- Tšehhis astus ametisse peaminister Andrej Babiši valitsus.[12]
- Eestis oli visiidil NATO sõjaväelise komitee esimees kindral Petr Pavel, kes kohtus visiidi raames kaitseminister Jüri Luige ja kaitseväe juhataja Riho Terrasega.[80]
- XIII Riigikogu võttis vastu 2018. aasta riigieelarve, mille kulude maht on 10,58 miljardit eurot ja tulude maht 10,33 miljonit eurot.[98]
- Eesti Reformierakonna esimees Hanno Pevkur kutsus taas üles korraldama võimalikult kiiresti erakonna juhatuse uusi valimisi ja teatas ühtlasi, et toetab erakonna esimehe kandidaadina Kaja Kallast.[99]
- Tallinna kino Kosmos IMAX liitus ametlikult rahvusvahelise kinoketiga Cinamon.[100]
- Ameerika Ühendriikides teatas Walt Disney Company, et on saavutanud kokkuleppe miljardär Rupert Murdochile kuuluva Twenty-First Century Foxi filmi- ja teletööstuse ning rahvusvaheliste tütarettevõtete omandamiseks. Tehingu väärtuseks on 52,4 miljardit USA dollarit.[101]
- Ameerika Ühendriikides tühistas side ja kommunikatsiooni järelevalvet teostav Federal Communications Commission häältega 3:2 võrguneutraalsuse põhimõtte, mis oli seni kohustanud võrguoperaatoreid kohtlema kogu internetiliiklust võrdselt.[102]
- Belgias Brüsselis algas Euroopa Ülemkogu kahepäevane kohtumine, millel Eestit esindab peaminister Jüri Ratas. Teda saadab sel korral visiidil ka Eesti kaitseväe juhataja Riho Terras, kes teeb Eesti kui Euroopa Liidu eesistujamaa esindajana koos ülemkogu alalise eesistuja Donald Tuskiga avalduse alalise struktureeritud kaitsekoostöö kohta.[80]
- Indoneesia konstitutsioonikohus lükkas napi enamusega tagasi taotluse kriminaliseerida igasugused abieluvälised seksuaalsuhted.[103]
- Itaalias teatas Põhjaliiga juht Matteo Salvini, et katkestab kõik kontaktid endise peaministri Silvio Berlusconi erakonnaga Forza Italia, kuna erakondadel olid liialt erinevad nägemused, kui karmilt peaksid kohtud karistama mõrvareid ja vägistajaid. Kahe parempoolse erakonna tüli tekitas küsimuse, kes suudavad pärast 2018. aasta parlamendivalimisi üldse uue koalitsiooni moodustada.[104]
- Prantsusmaa lõunaosas Perpignani lähistel toimunud rongi ja koolibussi kokkupõrkes hukkus vähemalt neli ja sai vigastada seitse inimest. Kõik hukkunud olid lapsed.[105]
- Rootsi valitsus avalikustas pensionireformi kava, mille kohaselt tõuseb pensioniiga riigis järk-järgult 2026. aastaks 64. eluaastani.[106]
- Eesti president Kersti Kaljulaid autasustas presidendi hariduspreemiaga Tartu Annelinna Gümnaasiumi õpetajat Maksim Ivanovi, Pala Kooli direktorit Grete-Stina Haaristot, Võru Gümnaasiumi direktorit Karmo Kurvitsat ning Tallinna Reaalkooli õpetajat Martin Saart.[107]
- Eesti Kirikute Nõukogu autasustas elutööpreemiaga EELK emeriitpiiskoppi Einar Soonet.[108]
- Tallinnas Kumu kunstimuuseumis algas kahepäevane rahvusvaheline küberturvalisuse konverents, mille korraldas Euroopa kuriteoennetuse võrgustik (EUCPN). Konverentsil ja selle raames toimuval küberturvalisuse projektide auhinnagalal osalesid ka siseminister Andres Anvelt ja justiitsminister Urmas Reinsalu.[80]
- Tallinna linnavolikogu võttis vastu Tallinna 2018. aasta eelarve kogumahus 683 miljonit eurot.[109]
- Austria liidukantsleri kandidaat Sebastian Kurz tegi teatavaks oma valitsuskabineti koosseisu, milles populistlik Austria Vabaduspartei sai asekantsleri, sise-, välis-, kaitse- ja taristuministri portfellid. Välisministri kandidaadiks esitas Vabaduspartei parteitu Lähis-Ida küsimuste eksperdi Karin Kneissli.[12][117]
- Rumeenias Bukarestis toimusid riigi endise kuninga Mihai I riiklikud matused. Matusetalituse viis läbi Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarh Daniel, sellel osalesid mitmed Euroopa kuninglike perekondade esindajad.[118]
- Tšehhi pealinnas Prahas toimus Euroopa parempopulistlikke erakondi ühendava Euroopa Parlamendi fraktsiooni Rahvaste ja Vabaduste Euroopa nõupidamine. Nõupidamisel kritiseeriti Euroopa Liidu massiimmigratsiooni soosivat poliitikat ning kirjeldati Euroopa Komisjoni kasvavat võimu ohuna rahvusriikide püsimisele.[119]
- Afganistanis Helmandi provintsis politsei kontrollpunktile korraldatud rünnakus hukkus 11 ja sai vigastada veel kaks politseinikku. Rünnakus hukkus ka 15 islamiliikumise Ţālebān võitlejat.[120]
- Ameerika Ühendriikides Atlanta rahvusvahelises lennujaamas toimus ulatuslik elektrikatkestus, mis katkestas mitmeks tunniks lennujaama töö. Lennufirma Delta Airlines oli sunnitud tühistama 900 lendu, lennufirma Southwest Airlines 90 lendu.[121]
- Austraalia võimud teatasid 30 aastat Austraalias elanud korealase Chan Han Choi vahistamisest. Austraalia kodakondsusega mees osutus Põhja-Korea agendiks, kes üritas Põhja-Koreale välisvaluutat hankida muuseas massihävitusrelvi ja nende valmistamiseks vajalikku tehnilist teavet müües.[122]
- Brasiilia jalgpallur Kaká teatas sotsiaalmeedia vahendusel jalgpallurikarjääri lõpetamisest.[123]
- Itaalias Roomas anti Eesti teatrile NO99 üle Euroopa teatriauhind European Theatre Prize New Realities.[80][124]
- Pakistanis Quettas metodisti kirikus toime pandud enesetapurünnakus hukkus vähemalt üheksa ja sai vigastada veel 50 inimest.[125]
- Rumeenia pealinnas Bukarestis avaldas taas 4000 inimest meelt valitsuse kavandatava kohtureformi vastu, mille parlamendi alamkoda oli juba heaks kiitnud ja mis ootab nüüd parlamendi ülemkoja heakskiitu.[126]
- Tšiilis toimus presidendivalimiste teine voor. Valimised võitis 55% häältega endine riigipea, ka aastatel 2010–2014 president olnud paremtsentristlik kandidaat Sebastián Piñera. Vasakpoolsete ühiskandidaat, senaator Alejandro Guillier pälvis 45% valijate toetuses.[127]
- Ukraina pealinnas Kiievis toimusid Mihheil Saakašvili poolehoidjate meeleavaldused, millel nõuti taas president Petro Porošenko umbusaldamist ja riigi peaprokuröri tagasiastumist. Meeleavaldus muutus vägivaldseks, kui osa meeleavaldajatest üritas tungida Maidan Nezaležnosti lähedal asuvat kontserdisaali. Kokkupõrgetes meeleavaldajate ja politseinike vahel sai vigastada vähemalt 32 politseinikku.[128]
- Eestis Tallinnas tähistati Tallinna Jaani kiriku rajamise 150. aastapäeva.[129]
- Ameerika Ühendriigid vetostasid ÜRO Julgeolekunõukogus resolutsiooni kavandi, mis oleks hukka mõistnud Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi otsuse tunnustada Jeruusalemma Iisraeli pealinnana.[130]
- Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis sõitis raudteesillalt alla maanteele Amtraki reisirong 86 inimesega pardal. Kolm inimest hukkus, 100 inimest viidi eri raskusastmega vigastustega haiglasse. Uurimine näitas, et rong sõitis teelõigul, kus õnnetus juhtus, kehtinud piirkiirusest üle kahe korra kiiremini.[131]
- Austrias astus ametisse liidukantsler Sebastian Kurzi valitsus.[12]
- Haiti pealinnas Port-au-Prince'is algas kolm päeva kestnud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Liidu 34. parlamentaarne ühisassamblee. Kohtumise kesksed teemad olid turismi arendamine, säästev areng, kliimamuutused ja looduskatastroofid. Üritusel osales ka Eesti välisminister Sven Mikser.[132]
- Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsev erakond Aafrika Rahvuskongress valis erakonna uueks esimeheks riigi asepresidendi Cyril Ramaphosa, kes võitis senise esimehe, president Jacob Zuma soosikut ja eksabikaasat Nkosazana Dlamini-Zumat.[133]
- Moldova välisministeerium kutsus suursaadiku Venemaal koju konsultatsioonidele. Põhjuseks toodi Moldova riigiametnike ja poliitikute ahistamine Venemaa võimude poolt ning vastamata jätmine sellel teemal esitatud ametlikele protestidele.[134]
- Poola keskosas kukkus alla õhujõudude hävitaja Mikojan-Gurevitš MiG-29. Ainsana lennukis viibinud 28-aastasel piloodil õnnestus katapulteeruda ja ta pääses õnnetusest eluga.[135]
- Rumeenia suuremates linnades avaldasid sajad kohtunikud ja prokurörid meelt parlamendis menetlemisel oleva kohtureformi vastu, mis annab poliitilise võimule senisest suurema kontrolli kohtusüsteemi üle.[136]
- Tonga parlament valis häältega 14:12 peaministriks tagasi Samiuela ‘Akilisi Pohiva.[12]
- Venemaa riiklik televõrk RT avas uue prantsuskeelse telekanali.[137]
- Venemaal algas ametlikult 2018. aasta presidendivalimiste kampaania.[138]
- Eesti president Kersti Kaljulaid nimetas ametisse üheksa uut kohtunikku, teiste seas ka endise juhtiva riigiprokuröri Heili Sepa. Kõigi uute kohtunike ametiaeg algab 2018. aastal.[139]
- Eestis Tallinnas kohtusid Baltimaade peaministrid. Kohtumise keskne teema oli regionaalne julgeolek, aga arutati ka energia- ja transpordikoostööd puudutavaid küsimusi.[140]
- Eestis Narvas luhtus konkurss Narva Muuseumi direktori ametikohale. Kuna samal päeval lõppesid senise direktori Andres Toode volitused, asus direktori kohuseid täitma muuseumi teadusjuht Ivo Posti.[141]
- Eesti Ringhäälingute Liit andis üle oma iga-aastase auhinna Kuldmikrofon, mille 2017. aastal pälvis 25 aastat Raadio Elmar peatoimetaja ja saatejuhina töötanud Owe Petersell.[142]
- Argentina parlamendi alamkoda kiitis häältega 127:117 heaks pensionireformi, millele oli eelnenud mitmeid päevi opositsiooni korraldatud vägivaldseid meeleavaldusi. Reform seob pensioniindeksi tarbijahinnaindeksiga, muutes pensioni väljamaksed stabiilsemaks ja paremini ennustatavaks.[143]
- Indias astus ametist tagasi Himachal Pradeshi osariigi peaminister Virbhadra Singh.[12]
- Mehhikos Quintana Roo osariigis juhtunud õnnetuses turismibussiga hukkus 12 ja sai vigastada veel 18 inimest.[144]
- Prantsusmaal Pariisis algas Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika teemaline konverents, mille Eesti kui Euroopa Liidu eesistujamaa esindajana avas maaeluminister Tarmo Tamm.[132]
- Prantsusmaal teatas finantsprobleemides vaevlev Sotsialistlik Partei, et müüb oma peakorteri Pariisis 45,5 miljoni euro eest kinnisvaraarendajale Apsys.[145]
- Vanuatu parlamendis kukkus läbi umbusaldushääletus peaminister Charlot Salwai valitsuse vastu. Valitsuse umbusaldamist toetas 13 parlamendiliiget, selle vastu oli 37 rahvaesindajat.[12]
- Eestis Tallinnas toimus maavalitsuste tegevuse lõpetamise puhul tänuüritus endistele ja ametis olevatele maavanematele. Üritusel osales ka riigihalduse minister Jaak Aab.[132]
- Ameerika Ühendriikide Senat kiitis heaks maksureformi, mis vähendab ettevõtete ja kõrgemalt maksustatud eraisikute maksukoormust, samuti vähendab mitmesuguseid maksusoodustusi ja lihtsustab maksude deklareerimise korda. Hiljem samal päeval kiitis reformi heaks ka Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda.[146]
- Ameerika Ühendriigid tunnistasid Hondurase presidendivalimiste võitjana senist presidenti Juan Orlando Hernándezt. Päev varem oli oma toetusest Hernándezele teatanud ka Mehhiko. Hondurase opositsioon on väga väikest häälte vahet näidanud valimistulemused vaidlustanud.[147]
- Ameerika Ühendriigid kehtestasid nn Magnitski seaduse alusel sanktsioonid viiele inimõiguste rikkumises kahtlustatavale Venemaa poliitikule ja riigiametnikule, teiste seas ka Tšetšeenia presidendile Ramzan Kadõrovile.[148]
- Bulgaaria parlament võttis Euroopa Liidu survel vastu korruptsioonivastase seaduse, kuid president Rumen Radev väljendas oma vastuseisu seadusele ja lubas selle vetostada.[149]
- Euroopa Komisjon algatas esmakordselt ajaloos menetluse liikmesriigi hääleõiguse piiramiseks. Menetlus puudutab Poolat, sest komisjon jõudis järeldusele, et Poola kohtureform õõnestab ohtlikul määral Poola kohtute iseseisvust. Samal päeval oli Poola president Andrzej Duda reformi aluseks oleva seaduse oma allkirjaga jõustanud.[150]
- Rumeenia parlamendi ülemkoda kiitis heaks alamkojas juba heakskiidu saanud kohtureformi seaduse, mis opositsiooni ja Euroopa Liidu hinnangul piirab kohtuvõimu iseseisvust.[151]
- Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei ja Kristlik-Demokraatlik Liit teatasid, et jõudsid kokkuleppele koalitsioonikõneluste alustamises. Esialgse kava kohaselt algavad läbirääkimised 7. jaanuaril 2018.[152]
- Suurbritannias astus tagasi asepeaminister Damian Green, kelle büroo arvutitest Suurbritannia parlamendihoones oli leitud lapspornograafiat.[153]
- Uganda parlament võttis häältega 315:62 vastu põhiseaduse paranduse, mis kaotab seni kehtinud 75 eluaasta piirangu presidendikandidaatidele ja võimaldab president Yoweri Musevenil ametisse tagasi kandideerida ka 2021. aasta presidendivalimistel.[154]
- Eesti Keskerakond arvas vastavalt aukohtu otsusele erakonna liikmeskonnast välja poliitik Priit Kutseri.[155]
- Tallinna Televisiooni nõukogu esimeheks valiti Tallinna linnapea Taavi Aas.[156]
- Kristi ja Siim Kallase fondi stipendiumid pälvisid Kuressaare Linnateatris etendunud lavastuse "Paljasjalgne Debora" eest dramaturg Urmas Lennuk, lavastaja Raivo Trass ja peaosatäitja Piret Lauk. Kõik kolm stipendiumi olid summas 1000 eurot.[157]
- Ameerika Ühendriikide asepresident Mike Pence tegi üllatusvisiidi Afganistani.[158]
- Austraalias Melbourne'is sõitis ristmikul sõiduauto jalakäijate sekka, vigastada sai 14 inimest. Politsei võttis autojuhi ja veel ühe autos viibinud mehe vahi alla.[159]
- Euroopa Liidu Nõukogu pikendas Venemaale kehtivaid majandussanktsioone kuni 31. juulini 2018.[160]
- Gruusia peaminister Giorgi Kvirikašvili võitis parlamendis toimunud umbusaldushääletuse. Valitsuse umbusaldamist toetas 17, selle vastu oli 103 parlamendiliiget.[161]
- Hispaanias Kataloonias toimusid parlamendivalimised. Valimistel oli edukaim Hispaania koosseise jäämist toetav vasaktsentristlik erakond Ciudadanos, mis sai 25,5% häältest. Paremuselt teise ja kolmanda tulemuse saavutasid aga piirkonna iseseisvumist toetavad nimekirjad Junts per Catalunya ja Esquerra Republicana de Catalunya, mis said vastavalt 21,7% ja 21,5% häältest. Valimisaktiivsus oli 81,9%.[12]
- Peruu president Pedro Pablo Kuczynski võitis parlamendis toimunud umbusaldushääletuse. Presidendi umbusaldamist toetas 78 parlamendiliiget, selle läbiminekuks oleks olnud vajalik vähemalt 87 parlamendiliikme toetus.[12]
- Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee otsustas häältega 128:9 mitte tunnustada Ameerika Ühendriikide otsust tunnistada Iisraeli pealinnana Jeruusalemma. 128 otsuse vastu hääletanud riigi seas oli ka Eesti.[162]
- Eestis anti Otepääle üle talvepealinna tiitel.[163]
- Eesti Kaevandusmuuseumi nõukogu kutsus ametist tagasi muuseumi juhatuse esimehe Andres Kraasi, süüdistades muuseumi juhatust majanduslikes eksimustes. Kraas lubas otsuse vaidlustada.[164]
- Afganistani lõunaosas Helmandi provintsis hukkus teeäärse pommi plahvatuses vähemalt seitse inimest.[173]
- Filipiinidel Davao linna ühes kaubanduskeskuses puhkenud põlengus hukkus 37 ja sai vigastada kuus inimest.[174]
- Guatemala president Jimmy Morales teatas, et viib Guatemala saatkonna Iisraelis Tel Avivist üle Jeruusalemma.[175]
- Hiinas sooritas oma esimese lennu maailma suurim amfiiblennuk AG600. Lennuk tegi tunniajase sõidu, tõustes õhku ja maandudes Zhuhai lennuväljale.[176]
- Paavst Franciscus kutsus jõuluõhtu missal peetud jutluses inimesi näitama üles külalislahkust immigrantide suhtes, tõmmates paralleeli immigrantide saatuse ning Joosepi ja Maarja loo vahele.[177]
- Peruu president Pedro Pablo Kuczynski andis armu inimõiguste rikkumiste ja korruptsiooni eest vanglakaristust kandnud ekspresidendile Alberto Fujimorile. Selle peale teatasid tagasiastumise soovist kaks Kuczynski valitsuse ministrit ja tänavatel puhkesid Fujimori vastaste vägivaldsed meeleavaldused.[178]
- Saksamaal Berliinis rammis enesetappu üritanud mees sõiduautoga Sotsiaaldemokraatliku Partei peakorterit. Autojuht sai kergeid vigastusi, keegi teine vahejuhtumis kannatada ei saanud.[179]
- Tšaadi president Idriss Déby tegi olulisi muudatusi oma valitsuse koosseisus, vahetades välja rahandus-, majandus-, välis-, julgeoleku- ja justiitsministri.[180]
- Türgi võimud vabastasid ametist veel 2756 avaliku sektori töötajat, keda kahtlustatakse seotuses Fethullah Güleni liikumisega. Vallandatute seas oli 637 sõjaväelast, 360 sõjaväepolitseinikku ja 150 ülikoolide töötajat.[181]
- Türgi president Recep Tayyip Erdoğan oli oma esimesel visiidil Sudaanis, kus ta kohtus Sudaani presidendi ‘Umar Ḩasan Aḩmad al-Bashīriga. Kohtumisel lepiti kokku kahepoolse strateegilise koostöö nõukogu moodustamises, mis peaks hakkama edendama Türgi ja Sudaani seni suhteliselt tagasihoidlikke majandussuhteid.[182]
- Eestis nimetas Tartu Ülikooli rektoraat eelmisel päeval ootamatult surnud ülikooli rektori Volli Kalmu asemel rektori kohusetäitjaks professor Tõnu Lehtsaare. Rektoraadi ettepaneku peab enne jõustumist kinnitama ka ülikooli senat.[183]
- Afganistani pealinnas Kabulis toimus enesetapurünnak riikliku julgeolekuagentuuri peakorterile. Hukkus plahvatuse ajal hoone juures viibinud viis tsiviilisikut, veel kaks tsiviilisikut sai vigastada. Vastutuse rünnaku eest võttis äärmuslik islamiorganisatsioon Islamiriik.[184]
- Libeerias toimus presidendivalimiste teine voor.