Liepos 4 yra 185-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 186-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka
dienų. Šią dieną Žemė yra toliausiai nuo Saulės.
Vardadieniai
Skalvis – Gedgailė – Teodoras – Malvina
Gimimo dienos
- 1862 m. – Stasys Stakelė, kunigas ir knygnešys (m. 1930 m.).
- 1880 m. – Elena Laumenskienė-Stanek, Murauskienė, Lietuvos pianistė, pedagogė, kompozitorė (m. 1960 m.).
- 1883 m. – Pranas Kuraitis, pirmasis lietuvis filosofas profesionalas, neotomistas, filosofijos istorikas, rašęs ontologijos ir gnoseologijos klausimais, Lietuvos (vėliau – Vytauto Didžiojo) universiteto profesorius, katalikų kunigas prelatas, ateitininkas (m. 1964 m.).
- 1897 m. – Antanas Šarkauskas, vargonininkas, chorvedys, pedagogas (m. 1974 m.).
- 1908 m.:
- 1928 m. – Antanas Bitė, Lietuvos gydytojas higienistas, biomedicinos mokslų daktaras (m. 1993 m.).
- 1933 m. – Antanas Barysas, Lietuvos hidrologas, geografijos mokslų kandidatas (m. 1986 m.).
- 1937 m. – Juozas Tyla, muzikos mokytojas ir chorvedys.
- 1938 m. – Vidmantas Jonas Jokūbaitis, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
- 1940 m. – Saulius Macaitis, Lietuvos kino kritikas, knygų apie pasaulio bei Lietuvos kiną autorius (m. 2007 m.).
- 1943 m. – Daiva Kšanienė, muzikologė, Mažosios Lietuvos ir Klaipėdos krašto kraštotyrininkė, Klaipėdos universiteto profesorė.
- 1948 m. – Gediminas Vaišnora, pedagogas, Lietuvos, Marijampolės rajono ir Kazlų Rūdos savivaldybės sporto, politinis ir visuomenės veikėjas.
- 1949 m. – Birutė Kulnytė, Lietuvos muziejininkė, kultūros istorikė.
- 1952 m.:
- 1956 m.:
- 1958 m. – Danuta Suckel, Lietuvos ir Šalčininkų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
- 1973 m. – Arūnas Streikus, mokslininkas, Lietuvos istorikas, Lietuvių katalikų mokslo akademijos akademikas.
- 1974 m. – Aušra Kazlauskienė, mokslininkė, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
- 1975 m.:
- 1984 m. – Darius Gvezdauskas, Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis Šiaulių „Šiaulių“ komandoje.
- 1985 m. – Andrius Golokvoščius, Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis LKL, Alytaus „Alytaus“ komandoje.
Mirtys
- 1931 m. – Elijošius Nonevičius, žymus veterinaras, bakteriologas, aktyvus visuomenės veikėjas ir vieno studentų rėmimo fondo įkūrėjas (g. 1863 m.).
- 1941 m. – Antanas Verbyla, knygnešys (g. 1879 m.).
- 1947 m. – Justinas Pilyponis, prozininkas, vienas nuotykinės ir detektyvinės lietuvių literatūros pradininkų (g. 1907 m.).
- 1976 m. – Antanas Kojelis, vargonininkas, pedagogas ir chorvedys (g. 1903 m.).
- 1993 m.:
- 1995 m.:
- 1996 m. – Algimantas Švėgžda, lietuvių tapytojas, grafikas (g. 1941 m.).
- 2000 m. – Liudas Dovydėnas, Lietuvos žurnalistas, rašytojas, vienas produktyviausių prieškario Lietuvos kūrėjų (g. 1906 m.).
- 2020 m. – Danguolė Juodikaitytė-Adamkevičienė, Lietuvos dainininkė (sopranas) (g. 1942 m.).
- 2023 m. – Rimutė Jablonskytė-Rimantienė, Lietuvos archeologė, muziejininkė (g. 1920 m.).[1]
Gimimo dienos
- 1804 m. – Natanielis Hotornas, JAV rašytojas, rašęs romanus ir trumpus apsakymus. Gimė Nathaniel Hathorne ir Elizabeth Clarke Manning Hathorne šeimoje. Pakeitė pavardę (pridėjo raidę "w"), norėdamas nuslėpti giminystės ryšius su raganų medžiotoju John Hathorne (m. 1864 m.).
- 1807 m. – Džiuzepė Garibaldis, Prancūzijoje gimęs Italijos karinis ir politinis lyderis (m. 1882 m.).
- 1867 m. – Karlas Gustavas Emilis Manerheimas, Suomijos karinis ir politinis veikėjas. Suomijos švedų baronas. Rusijos imperijos kariuomenės generolas-leitenantas, Suomijos kariuomenės vadas, Suomijos prezidentas. Dalyvavo Rusijos-Japonijos kare, Suomijos nepriklausomybės kovose ir pilietiniame kare (m. 1951 m.).
- 1872 m. – Kelvinas Kūlidžas, trisdešimtasis JAV prezidentas, valdęs nuo 1923 iki 1929 m (m. 1933 m.).
- 1902 m. – Mejeris Lanskis, JAV gangsteris (m. 1983 m.).
- 1904 m. – Valentinas Kiparskis, Baltijos vokiečių kilmės Suomijos kalbininkas slavistas, baltistas (m. 1983 m.).
- 1918 m. – Tafa’auhau Tupou IV, Tongos karalius (m. 2006 m.).
- 1921 m. – Žeraras Debre, prancūzų kilmės JAV ekonomistas ir matematikas, Nobelio ekonomikos premijos laureatas (m. 2004 m.).
- 1926 m. – Alfredo di Stéfano Laulhé, Argentinos futbolininkas ir treneris, vienas žymiausių Madrido Real klubo žaidėjų.
- 1927 m. – Džina Lolobridžida, viena žinomiausių XX a. šeštojo ir septintojo dešimtmečių Europos kino aktorių, vėliau tapusi fotomenininke ir skulptore (m. 2023 m.).
- 1937 m. – Tomas Nagelis, serbų kilmės JAV filosofas, aktyvus mąstymo filosofijos srityje, nagrinėjantis objektyvaus ir subjektyvaus pradų problemas: apie poelgių priežastis, patirties įtaką. Išgarsėjo straipsniu „Ką reiškia būti šiksnosparniu?“.
- 1942 m. – Stefan Meller, lenkų istorikas, diplomatas (m. 2008 m.).
- 1952 m. – Alvaras Uribė, 43-iasis Kolumbijos prezidentas. Pareigas eina nuo 2002 m. rugpjūčio 7 d. Perrinktas 2006 m. gegužės 28 d. Pabaigė teises studijas Antiokijos universitete ir vadybą Harvardo universitete (JAV). Iki tampant prezidentu ėjo Antiokijos departamento senatoriaus, o 1995–1997 m. gubernatoriaus pareigas.
- 1955 m. – Eras Heinaluoma, Suomijos politinis veikėjas.
- 1960 m. – Rolandas Racenbergeris, austrų Formulės 1 lenktynininkas (m. 1994 m.).
- 1961 m. – Valentinas Valentinovičius Ivanovas, rusų tarptautinių futbolo varžybų teisėjas. Dirba mokytoju Maskvoje.
- 1979 m. – Pablo Heredia, argentiniečių aktorius. Suvaidino populiariojoje argentiniečių telenovelėje „Rebelde way“.
Mirtys
- 1826 m.:
- 1831 m. – James Monroe, penktasis Jungtinių Valstijų prezidentas (1817–1825, dvi kadencijos) (g. 1758 m.).
- 1848 m. – François-René de Chateaubriand, prancūzų diplomatas, rašytojas, poetas[2] (g. 1768 m.).
- 1902 m. – Swami Vivekananda, indų dvasinis mokytojas[3] (g. 1863 m.).
- 1934 m. – Marija Sklodovska-Kiuri, lenkų-prancūzų mokslininkė, viena radiologijos srities pradininkių, dukart Nobelio premijos laureatė (g. 1867 m.).
- 1938 m. – Otto Baueris, austrų teisininkas, socialdemokratų teoretokas ir politikas (g. 1881 m.).
- 1970 m. – Barnett Newman, amerikiečių dailininkas, abstrakčiojo ekspresionizmo atstovas (g. 1905 m.).
- 1992 m. – Astoras Piacola, Argentinos tango kompozitorius, bandoneono virtuozas. Jis laikomas tradicinės tango muzikos revoliucionieriumi, su tango sujungęs džiazo, klasikinės muzikos elementus ir sukūręs taip vadinamą „naująjį tango“ (Nuevo tango) (g. 1921 m.).
- 2003 m.:
- André Claveau, prancūzų dainininkas ir aktorius, populiarumo viršūnėje buvęs tarp keturiasdešimtųjų ir šešiasdešimtųjų metų (g. 1915 m.).
- Barry White, amerikiečių dainininkas ir prodiuseris[4] (g. 1944 m.).
- 2004 m. – Andrianas Nikolajevas, rusų kosmonautas[5] (g. 1929 m.).