Burgenland (magyarul szokás az Őrvidék, a Felsőőrvidék vagy újabban a magyarosított Várvidék elnevezés, horvátul és gradistyeiül Gradišće, szlovénül Gradiščanska, vendül Gradišče, cseh nyelven Hradsko) Ausztria Magyarországgal határos szövetségi tartománya. Székhelye Kismarton.
Burgenland | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Székhely | Kismarton (Eisenstadt) | ||
Legnagyobb város | Kismarton | ||
Alapítás éve | 1921 | ||
Kormányzó | Hans Peter Doskozil (SPÖ) | ||
ISO 3166-2 | AT-1 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 294 436 fő (2020. jan. 1.)[1] | ||
Rangsorban | 9. | ||
Népsűrűség | 72 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 333 m | ||
Legmagasabb pont | Írott-kő, 884 m | ||
Terület | 3965,46 km² | ||
Rangsorban | 7. | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Burgenland weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Burgenland témájú médiaállományokat. |
Bár egykor Magyarországhoz tartozott, mégsincs hivatalosan elfogadott magyar elnevezése, mivel soha nem alkotott egységes közigazgatási vagy földrajztudományi egységet, kivéve az 1921-ben itt alapított Lajtabánságot.
Burgenland területén található a Kisalföld nyugati része, a Fertő vidéke és az Alpokalja ausztriai részének zöme. Legmagasabb hegycsúcsa az Írott-kő (882 m), második legmagasabb pedig a szintén a Kőszegi-hegységben álló Nagy Szarvaskő (862 m).
Vízrajz
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Neusiedler_See_at_Rust.jpg/640px-Neusiedler_See_at_Rust.jpg)
Burgenland folyói (Lajta, Vulka, Aubach, Csáva-patak, Répce, Zöbernbach, Gyöngyös, Tauchenbach, Pinka, Strém, Lapincs, Rába) kelet felé a Dunába vezetik le a vizet, és három világosan megkülönböztethető tájra osztják a tartományt:
- Észak-Burgenland (Nordburgenland): a Soproni-hegységtől északra, Kismarton, a Fertő tó és Nagymarton környéke
- Közép-Burgenland (Mittelburgenland): a Soproni-hegység és a Kőszegi-hegység között, Felsőpulya központtal
- Dél-Burgenland (Südburgenland): a Borostyánkői-hegységtől és a Kőszegi-hegység hegyeitől délre, Németújvár központtal.
Éghajlat
Burgenland az alpesi és a pannon klíma átmeneti zónájában fekszik.
Előtörténete az első világháborúig
A római időkben Pannónia provincia része volt. 900 körül a magyarok foglalták el a területet. A középkor folyamán, a magyar királyok, az osztrák hercegek és a német-római császárok közötti gyakori háborúskodások során a terület egyes várai hosszabb-rövidebb ideig osztrák kézen voltak. 1490-től hat nyugat-magyarországi uradalom (Szarvkő, Kismarton, Fraknó, Kabold, Borostyánkő, Kőszeg) a Habsburg család birtokába került, és Alsó-Ausztriához tartozott. Miután a 17. században magyar főrendek birtokába jutottak, a magyar országgyűlések ismételt követelésére Fraknót és Kaboldot 1625-ben, többit pedig 1649-ben ismét a Magyar Korona joghatósága alá helyezték. A szintén magyar területen, a Lajtától keletre fekvő sárfenéki (mannersdorfi) uradalom viszont a 15. század végétől osztrák nemesek birtoka volt, ezért ma is Alsó-Ausztriához (és nem Burgenlandhoz) tartozik.
A terület története az első világháború előtt megegyezett Moson vármegye, Sopron vármegye és Vas vármegye nyugati területeinek történetével.
Az első világháború után
A terület Ausztriához csatolásáról az 1919. szeptember 10-én aláírt Saint Germain-i békeszerződés rendelkezett. A békeszerződés szerint Ausztria eredetileg 4312 km² területet kapott volna 341 ezer lakossal. A terület elcsatolása ellen lépett fel az ún. Rongyos Gárda, amely keresztül akarta vinni a fegyveres revíziót. A gárda egységei elfoglalták a fontosabb a pontokat, vasútállomásokat, csendőrlaktanyákat, útvonalakat és deklaráltak a hivatalosan el nem ismert államot Lajtabánság néven. Az 1921. október 13-i velencei egyezmény viszont úgy rendelkezett, hogy Ausztriához ennél kisebb terület kerüljön, méghozzá 3967 km² 287 ezer lakossal. Sopronról és környékéről pedig népszavazással kellett dönteni, melynek eredményeként a város Magyarországé maradt. A választások körülményeit osztrák oldalról sokak kétségbe vonták. Az 1922-ben véglegesített magyar–osztrák határ lett az egyetlen, amely viszonylag megegyezett az addigi etnikai határral.
Az új tartomány 1922-ben elfogadott neve onnan ered, hogy mind a négy magyar vármegye német neve, melyből területet szántak neki, a -burg (vár) szóval végződik: Komitat Pressburg (Pozsony vármegye), Komitat Wieselburg (Moson vármegye), Komitat Ödenburg (Sopron vármegye) és Komitat Eisenburg (Vas vármegye). Az eredeti elnevezés Vierburgenland lett volna, utalva a négy vármegyére, mivel azonban a véglegesen megállapított határok közé nem került Pozsony megyéből semmi, ezért a szám a név elejéről elmaradt.
Az egykori magyar járási beosztást lényegében átvették, és azon kevés lényeges változtatást hajtottak végre. A Szentgotthárdi járás odakerült részéből megalakították a Gyanafalvi járást, a többi csonka járások (Rajkai, Magyaróvári, Soproni, Kőszegi, Szombathelyi, Körmendi) községeit célszerűen elosztották. 1938-ban 7 települést a Németújvári járástól a Felsőőri járáshoz csatoltak.
1921-től átmenetileg Savanyúkút/Bad Sauerbrunn volt a tartomány székhelye. Későbbiekben a tartományi főváros rangjáért négy település is vetélkedett, Savanyúkút, Nagymarton, Kismarton és Pinkafő/Pinkafeld. 1925. október 19-től Kismartonba költözött a tartomány székhelye. A város is csak átmeneti megoldás volt, mivel sokan bíztak abban, hogy Sopront visszakapja a régió, így Kismarton a tartományi székhely alkotmányos rangját csak 1981-ben kapta meg.[2]
Az Anschluss után, 1938. október 1-jétől Burgenland közigazgatási egységként megszűnt létezni, területét Reichsgau Niederdonau és Reichsgau Steiermark között osztották fel. A tartományt csak 1945-ben állították helyre. 1945-1955 ig a megszállás ideje alatt a Szovjet zónába tartozott.
1971. január 1-jén pedig az addigi 319 községből 138-at alkottak. Ezek egy részét azonban 2000 után bírósági ítéletek érvénytelennek mondták ki, mivel a községegyesítésekre vonatkozó eljárási szabályokat nem minden esetben tartották be a reform végrehajtása során.
A tartomány 7 kerületre és 2 városra oszlik. Északról dél felé ezek a következők:
Magyar név | Német név | Autójelzés | Terület (km²) | Lakosság[3] (fő) |
---|---|---|---|---|
Nezsideri járás | Bezirk Neusiedl am See | ND | 1 038,65 | 53 502 |
Ruszt város | Rust | E | 20,01 | 1 817 |
Kismarton város | Eisenstadt | E | 42,91 | 12 562 |
Kismartoni járás | Bezirk Eisenstadt-Umgebung | EU | 453,14 | 40 020 |
Nagymartoni járás | Bezirk Mattersburg | MA | 237,84 | 38 494 |
Felsőpulyai járás | Bezirk Oberpullendorf | OP | 701,49 | 37 419 |
Felsőőri járás | Bezirk Oberwart | OW | 732,62 | 53 207 |
Németújvári járás | Bezirk Güssing | GS | 485,44 | 26 507 |
Gyanafalvi járás | Bezirk Jennersdorf | JE | 253,35 | 17 662 |
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Mariasdorf02v.jpg/640px-Mariasdorf02v.jpg)
A 2010-es tartományi parlamenti választásokon a következő előzetes eredmény született:[4][5]
2010-es burgenlandi parlamenti választások | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Választásra jogosultak száma | 248 694 | ||||||
Részvételi arány | 77,30% | ||||||
Szavazatok | Száma | Aránya (%) | |||||
Összes leadott szavazat | 192 246 | 100,00 | |||||
– ebből érvénytelen | 3 286 | 1,71 | |||||
– ebből érvényes | 188 960 | 98,29 | |||||
Pártok | Szavazatok | Mandá- tumok | |||||
Száma | Aránya (%) | ||||||
Osztrák Szociáldemokrata Párt (SPÖ) | 91 185 | 48,26 | 18 | ||||
Osztrák Néppárt (ÖVP) | 65 411 | 34,62 | 13 | ||||
Osztrák Szabadságpárt (FPÖ) | 16 970 | 8,98 | 3 | ||||
Zöldek (Grüne) | 7 835 | 4,15 | 1 | ||||
Burgenland Lista (LBL) | 7 559 | 4,00 | 1 | ||||
Összesen | 188 960 | 100,00 | 36 |
A tartomány lakosságának túlnyomó része osztrák, 5,9% a horvátok, körülbelül 2,4% a magyarok aránya. Ennél kisebb számban élnek még romák a tartományban (0,1%). Az 1981-es népszámlálási adatok szerint 4147 fő vallotta magát magyarnak (magyar nemzetiségűnek) vagy olyannak, aki beszéli a magyart és magyar származásúnak tartja magát. Jelentős magyar lakosság csak Felsőőr és Felsőpulya környékén található. (Lásd még: Burgenlandi magyarok) A burgenlandi horvátoknak saját dialektusuk van, az ún. gradistyei nyelv. (Lásd még: Burgenlandi horvátok)
1995-ben Ausztria gazdaságilag elmaradott tartományává nyilvánították Burgenlandot. Ez lehetővé tette, hogy ’’Ziel-1’’ régióként jelentős támogatásokat tudjon lehívni a tartomány saját gazdaságának erősítésben. A folyamatban Karl Stix akkori tartományi főnöknek elévülhetetlen szerepe volt és a gazdasági felzárkózásnak jelentős lendületet adott. A fejlesztési időszak 2013-ban zárul. Ez idő alatt a burgenlandi gazdasági jelentősen átalakult és fejlődött. Átlagos a részesedése a bruttó hazai termékből egy főre jutó vásárlóerő-paritáson 2003-ban 77,4 százalék volt, szemben a EU-15 régi tagállamainak tagállamának 75%-os átlagával. Kifejezve és összehasonlítva a bruttó hazai terméket az Európai Unióban vásárlóerő paritáson elérte a régiós index a 89 (EU-28: 100, Ausztria: 129) (2014-ben). A gazdaságban észak és dél között jelentős különbségek mutatkoznak. A különbségek ledolgozása csak lassan történik. Mindemellett 23.000 ember ingázik Bécsbe napi vagy heti szinten munkavállalás céljából. A legelmaradottabb járás a Gyanafalvi járás. Dél-Burgenland és Stájerország keleti szegélyének kereskedelmi és szolgáltató központja Felsőőr. Észak-Burgenland gazdaságát a Fertő régió turizmusa jelentősen erősíti, illetve itt fekszik Kismarton, mint a tartomány legjelentősebb kereskedelmi, szolgáltató és ipari centruma. Vállalkozásfejlesztését szolgáló technológiai központok épültek Kismartonban, Nezsideren, Sopronújlakon, Pinkafőn, Németújvárott és Gyanafalván.
Főleg a belterjes mezőgazdaság a jellemző. Fő terményei a szőlő, bor, búza és cukorrépa. A járási székhelyek és az autópályák mellett fekvő jelentősebb települések egyben kereskedő városok is: Kismarton, Felsőőr, Felsőpulya, Pándorfalu, Nezsider, Németújvár, Gyanafalva.
Burgenland Alsó-Ausztriával együtt a legfontosabb bortermelővidéke Ausztriának. A borászok összesen 16.000 hektáron gazdálkodnak. Művelés alatt van a Fertő vidékén 7.303 ha, a Fertőmelléki-dombságon (Neusiedlersee-Hügelland) 3.923 ha, Közép-Burgenlandban 2.326 ha, Dél-Burgenlandban 507 ha. A Közép-Burgenlandban és Fertőmelléki-dombságon elterülő ültetvényeket a Kékfrankos hazájának,[6] (németül: Blaufränkischland) néven jelölik.
Burgenland európai piacvezető a szélenergia hasznosításában. 2000-ben körülbelül három százaléka volt még csak a tartományban előállított villamos energiának a szélturbinák által megtermelt energia, 2011-ben már 50 százalék, 2018-ra pedig 150 százalék lett. Jelenleg több nagy szélerőműpark már elkészült (pl.: Pándorfalu, Sopronkeresztúr), illetve továbbiak vannak építés alatt. Számuk 2018-ban elérte a 446-ot.[7] A 2014-ben elkészült, 79 darab szélerőműből álló park 115.000 burgenlandi háztartás ellátását szolgálja Mosontarcsa és Féltorony területén, ezzel ez lett Ausztria legnagyobb szélerőmű parkja.[8] A végleges üzembe helyezett kapacitása 237 MW lesz, befejezésekor pedig a legnagyobb szélerőműpark lett Közép-Európában. 2013-ban a szélerőmű parkokban előállított áram mennyisége elérte, meg is haladja a tartomány egész energia felhasználását. 2014-től pedig Burgenland szélenergia exportőrré vált és 2018-ban 150 %-ban fedezte a tartomány energia igényét. A szélerőmű parkok üzemeltetését szolgáló szakemberek képzése zajlik Pinkafő – szélenergia technikus oktatásával – és Nagymartonban a turbinák javításához értő szakemberek képzésével.[9]
Az Európai Unió által a tartomány számára 2014–2020. közötti ciklusban nyújtandó 73,6 millió eurós fejlesztési forrásból 12 millió eurót fordítottak majd a kutatás, a technológiai és az innováció fejlesztésére. 26 millió eurót költenek majd a burgenlandi kis- és közepes méretű vállalatok versenyképességének erősítésére. 16,4 millió eurónyi támogatás jut majd a tartós és nagy hozzáadott értéket képviselő foglalkoztatás támogatására. Az oktatásra és a szakmai képzés pedig 6,4 millió eurós támogatást kap.[10]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Austria_S31_Knoten_Mattersburg.jpg/640px-Austria_S31_Knoten_Mattersburg.jpg)
A tartománynak fejlett közúti hálózata van. Az autópályák Bécs felé adnak eljutást. A tartomány autópályái és autóútjai:
- A2-es autópálya Süd Autobahn: Ez az ország leghosszabb sztrádája, ami 381 km-es, Bécs–Graz–Klagenfurt irányban Arnoldsteinnal csatlakozik az olasz A23-as sztrádára. Felsőőr és Pinkafő között érinti a tartomány területét.
- A3-as autópálya Südost Autobahn: az A2-es Guntramsdorfi elágazásától Kismartonig (németül Eisenstadt) van kiépítve, folytatása Sopronig tervezett.
- A4-es autópálya Ost Autobahn: ez a sztráda a Bécs–Budapest útvonal egyik része Bécstől Miklóshalmáig (Nickelsdorf), az osztrák-magyar határig épült ki és a magyar oldalon az M1-es autópályára csatlakozik.
- A6-os autópálya Nordost Autobahn: ez a legújabb autópálya, ami az A4-es Királyhidai (Bruckneudorf) leágazástól Köpcsényig (Kittsee), a szlovák határig tart.
- S4-es autóút köti össze Bécsújhelyet Nagymartonnal.
- S7-es autóút Fürstenfelder Schnellstraße: Fürstenfeld A2-es autópálya és Szentgotthárd M8-as autópálya között tervezett autóút, kiépítése 2 ütemben zajlik 2023-ig.
- S8-as autóút Marchfeld Schnellstraße: Bécs és Pozsonytól északra a D2-es autópálya között tervezett autóút, kiépítése 2020 után várható.
- S31-es autóút Burgenland Schnellstraße: Burgenland É-D-i gyorsforgalmi útja. Kismarton és Felsőpulya között üzemel, de folytatásaként B61a jelű autóút épült Kőszegig, csatlakozva majdan az M87-es autóútig –, északon Oszlopig tervezett.
A főúthálózat jellemzően észak-déli szervezésű, ennek gerince a B50-es főút (németül: Burgenland Straße), amely végig fut a tartományon. Vele párhuzamosan haladnak a B56, B57-es főutak. Jelentősebb főutak még a kelet-nyugati, Magyarország és Szlovénia felé kapcsolatot adó közutak, mint a B10 Hegyeshalom, B51 Fertőd, B16 Sopron, B55 és B61 Kőszeg, B63 Szombathely, B56 Pinkamindszent, B65 Szentgotthárd, B58 Muraszombat felé. A főutak a nagyobb településeket és városokat elkerülik. A különszintű keresztezéseknek köszönhetően autóútként működik a B50, B57, B63 főutak egyes településeket elkerülő szakaszai. A mellékúthálózat sűrű, jól kiépített jelzése: L (németül Landesstraße). Magyarország és Szlovénia Schengeni egyezményhez való csatlakozásával a határmenti utak visszaépítése folyamatosan zajlik. Az egykori határépítményeket bontás fejében elajándékozták, majd 2013-ban a lebontásuk meg is kezdődött.[11]
Vasúthálózata a tartomány történelme folytán – a fővonalak kivételével – csak az Ausztriához való csatlakozás után épült ki a többi tartomány felé. Így például a Szombathely–Pinkafő-vasútvonal csak 1925-től kapcsolódik az Osztrák Szövetségi Vasutak hálózatához. Osztrák kapcsolat hiányában megszűnt a Körmend–Németújvár-vasútvonal. A Sopron–Kőszeg-vasútvonal korridorvasút, mivel csak magyar területen át – Sopronon – keresztül közlekedhetnek a vonatok egyéb osztrák viszonylatban. A vasutak közül a tartomány északi részén lévő vonalak jelentős része a GYSEV kezelésében van.
Jelentős vasútvonalak továbbá a Bécs-Budapest kétvágányú, illetve a Bécs-Pozsony egyvágányú villamosított vasútvonal, a Graz-Szentgotthárd egyvágányú nem villamosított vasútvonal. A vonatok ütemes menetrendben közlekednek elsősorban Graz, Bécs, Pozsony, Sopronkeresztúr, Pándorfalu, Nezsider, Bécsújhely, Ebenfurt, Fertőd, Szombathely, Szentgotthárd felé. A személyforgalmon kívül lévő vasútvonalakon az ÖBB autóbuszai szállítják az utasokat. 2014–2020 fejlesztési időszakban tervezik a 9,5 km-es Gyanafalva-Szentgotthárd vasútvonal villamosítását és korridorvasútként Délburgenland Szombathelyen át történő Bécs, Kismarton irányú kiszolgálását.[12]
Vasútvonal | Vágány | Villamosított | Megjegyzés |
---|---|---|---|
Pozsonyligetfalu–Köpcsény–Pándorfalu–Bécs | egyvágányú | villamosított | 1998. december 15-én nyitották meg újra |
Bécs–Pándorfalu–Budapest | kétvágányú | villamosított | |
Fertőszentmiklós–Pomogy (FHÉV) | egyvágányú | villamosított | |
Pándorfalu–Vulkapordány–Sopron | egyvágányú | villamosított | ütemes menetrend Kismarton-Bécs között |
Sopron–Felsőlászló | egyvágányú | csak Sopronkeresztúrig villamosított | korridorvasút; Sopronkeresztúrig személyforgalom, Felsőlászlóig teher és hajtány; 1951. október 6-án megszűnt a határmenet Kőszeg felé a személyfogalomban |
Sopron–Ebenfurt | egyvágányú | villamosított | |
Sopron–Nagymarton–Bécsújhely | egyvágányú | nem villamosított | |
Sárvár–Répcevis–Felsőlászló | egyvágányú | nem villamosított | határmenet megszűnt 1933-ban, 1955-ben állt le Felsőlászló-Répcesarud között a teherforgalom |
Friedberg–Rohonc | egyvágányú | nem villamosított | csak teherforgalom, Szombathely felé a határmenet megszűnt 1953. március 1-jétől |
Felsőőr–Felsőlövő | egyvágányú | nem villamosított | csak teherforgalom és idegenforgalom; személyforgalom 1968. augusztus 8-án megszűnt |
Körmend–Németújvár | egyvágányú | nem villamosított | az osztrák oldalon 1945-től szünetelt |
Szentgotthárd–Gyanafalva–Graz | egyvágányú | nem villamosított | ütemes menetrend Graz felé |
Szentgotthárd–Rábakeresztúr | egyvágányú | nem villamosított | csak teherforgalom a határon átnyúló Ipari Park céljára |
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/Eisenstadt.jpg/640px-Eisenstadt.jpg)
Bár a török betörések a határterületeken sok középkori épületet megsemmisítettek, mégis viszonylag sok vár, kastély, erőd, templom maradt meg. Gótikus emlékeket Fertőszéleskút, Márcfalva, Margita, Máriafalva, Németújvár, Pinkakertes, Ruszt, Sopronkertes és Városszalónak települése őriz. A leghíresebb barokk műemlékek Boldogasszony, Borostyánkő, Féltorony, Fraknó, Monyorókerék, Kismarton, Köpcsény és Lorettom településeken lelhetők fel.
A tartomány hagyományos kulturális centruma Kismarton, ahol Joseph Haydn sok évet dolgozott. Ismertek a Margita kőfejtőjében megrendezett passiójátékok, de ugyanezen a színpadon operaelőadások is zajlanak. Fertőmeggyesen úgynevezett tavi ünnepi játékok keretében rendeznek operettelőadásokat.
A tartománynak saját szerkesztésű rádió és televíziós műsorai vannak az ORF keretében. A tévében minden hétköznap 19 órakor jelentkezik a tartományi híradó 25 percben. Hétvégenként magyar és horvát nyelvű, a helyi kisebbségek életét bemutató magazinműsorokkal jelentkeznek. A tartományi rádió 24 órában sugároz zenei, kulturális és magazin műsorokat, a híreket időszakosan magyar és horvát nyelven is közvetítve. ORF tartományi bontású honlapja német, magyar, szlovén és horvát nyelven is közli a helyi híreket. A szerkesztőségek központja a kismartoni Funkhaus.
Lásd még: Ausztria magyar emlékei, látnivalói
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Rumpersdorf02.jpg/640px-Rumpersdorf02.jpg)
Népzene
Burgenlandba került a Trianon után Magyarországról elszakított magyar nemzetiségű népesség legkisebb csoportja, ebből is fakadhat, hogy az itt élő magyarság néprajzi kultúráját kutatták az elmúlt évtizedek során a hasonló népcsoportok közül a legkevésbé. Népzenét – egy-két szigetszerű helyi gyűjtést leszámítva – Kertész Gyula gyűjtött itt először, az MTA megbízásából, 1957-58-ban; tevékenységét később Tölly Ernő, a felsőőri járás tanfelügyelője folytatta. Nagy munkát végzett e téren Gaál Károly is, aki a bécsi egyetem néprajzprofesszoraként működött, Volly István pedig karácsonyi énekeket gyűjtött Őrvidék sok településén.
Mivel e korai gyűjtések eredményeinek csak csekély részét sikerült publikálni – akkor is szinte csak szakmai fórumokon, vagyis azok az érintett lakosok előtt úgyszólván teljesen ismeretlenek maradtak –, Barsi Ernő kisalföldi néprajzkutató már az 1970-es években célul tűzte ki maga elé egy átfogóbb jellegű burgenlandi népzenei kutatás megindítását. A gyűjtőmunkát 1977-ben Felsőpulyán kezdte, eredményeire pedig magyar és osztrák részről egyaránt felfigyeltek, ezáltal tíz évvel később, 1987-ben már két teljes kötetre való, helyben gyűjtött olyan magyar népdalt tudott publikálni, amelyekről úgy ítélte meg, hogy segíthetik a továbbélésben e gyorsan fogyatkozó magyar nyelvsziget már akkor is erősen urbanizálódott népességét. A későbbiekben még két nagyobb lélegzetű kutatást indított a burgenlandi magyar népzene tárgyában, egy sok népdalt őrző alsóőri asszony révén, illetve a Fertő körüli magyarlakta településeken.
Elsődleges megállapításai szerint a burgenlandi magyar népdalkincs a dunántúli magyar népzenei dialektussal áll rokonságban, de zenei és szövegi anyaga egyaránt nagyjából az első világháború körüli állapotok konzerválódását tükrözi, sok esetben a dallamok, szövegek egy részének (olykor jelentős hányadának) kopásával, feledésbe merülésével. Az előbb említett két kötetes publikációban 208 magyar népdalt és mondókát tett közzé, melyből 176-ot saját maga gyűjtött, a többi korábbi, de (egyetlen kivételtől eltekintve) 1957-nél nem régebbi gyűjtésű anyag volt. A 208-ból 106 volt alkalomhoz köthető dal, 51 gyermekjáték-dal, 26 pedig dallam nélküli mondóka; a fennmaradók jeles napi szokásdalok, lakodalmi dalok, virrasztó énekek és újévköszöntők voltak. Barsi megállapításai szerint a gyűjtött anyagból a gyerekjáték-dalok mutatták a legtöbb archaikus vonást, dallamépítkezésükben és szövegeik tekintetében egyaránt.[13]
- Szent Márton – a tartomány védőszentjének ünnepe: november 11. (hl. Martin, Festtag des Landespatrons). Első ízben 1925. november 11-én ünnepelték. 1921-ben, amikor Burgenlandot Ausztriához csatolták, még Szent István került szóba, mint védőszent.[14]
A tartomány – melynek több települését is Heuriger-vidékként tartják számon – nem tartozik Ausztria kiemelt turisztikai helyeihez. Jelentősek viszont a kerékpártúrák.
A legismertebb turisztikai látnivalók:
- Fertő-táj (Neusiedlersee kultúrtáj) Magyarországgal közösen – a világörökség része
- Kismarton: Esterházy-kastély és Haydn-múzeum
- Fraknó, Borostyánkő és Németújvár várkastélya
- Lánzsér: Közép-Európa legnagyobb várromja
- Máriafalva gótikus temploma
A Heuriger (saját bort felszolgáló vendéglők) vidékeként számontartott települések: Rechnitz, Deutschkreutz, Eisenberg, Rust, Heiligenbrunn, Mörbisch, Oberschützen, Moschendorf
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Lockenhaus03.jpg/640px-Lockenhaus03.jpg)
- Kismarton (Eisenstadt)
- Felsőőr (Oberwart)
- Nagymarton (Mattersburg)
- Pinkafő (Pinkafeld)
- Lajtaszentmiklós (Neudörfl)
- Gyanafalva (Jennersdorf)
- Németújvár (Güssing)
- Pándorfalu (Parndorf)
- Gálos (Gols)
- Nagyszentmihály (Großpetersdorf)
- Máriafalva (Mariasdorf)
- Sopronkeresztúr (Deutschkreutz)
- Felsőpulya (Oberpullendorf)
- Rohonc (Rechnitz)
- Ruszt (Rust)
- Zárány (Zagersdorf)
- Léka (Lockenhaus)
- Fraknó (Forchtenstein)
- Felsőlövő (Oberschützen)
- Alsóőr (Unterwart)
- Tarcsafürdő (Bad Tatzmannsdorf)
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.