El primer[1] de desembre és el tres-cents trenta-cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents trenta-sisè en els anys de traspàs. Queden 30 dies per finalitzar l'any.
- Països Catalans
- Resta del món
Música
Més informació A., títol ...
Tanca
- 2001: el grup xilé Los Prisioneros gravà el disc Estadio Nacional en viu a l'estadi homònim.[6]
- Naiximents
- Morts
- Països Catalans
- 1230 - Barcelona: Maria de Cervelló, fundadora de la branca femenina de l'orde mercenari, santa catòlica (m. 1290).[7]
- 1860 - Sants, Barcelonès: Josep Grañé i Artigas, fou un polític català i últim alcalde de Sants.
- 1862 - Cambrils: Paulí Pallàs i Latorre, anarquista català (m. 1893).
- 1869 - Barcelona: Joan Padrós i Rubió, dirigent esportiu i empresari català, un dels fundadors del Reial Madrid Club de Futbol i el primer president del club (1902 - 1904).
- 1916 - Roda de Ter, Osona: Francesc Ribas i Sanglas, futbolista català.
- 1935 - Barcelona: Francesc Vallverdú i Canes, poeta, tècnic editorial, traductor, assessor lingüístic i sociolingüista català.
- 1938 - Barcelona: Montserrat Aparici i Isern, mezzosoprano catalana.[8]
- 1941 - Mequinensa, Baix Cinca: Jesús Moncada i Estruga, escriptor en llengua catalana.
- 1960 - València: Concha Andrés Sanchis, farmacèutica i política valenciana, ha estat alcaldessa de Montcada i diputada a Corts.[9]
- Resta del món
- 1083, Constantinoble: Anna Comnena, princesa romana d'Orient, considerada la primera dona historiadora de qui es té coneixement.[10]
- 1722, Hammer, Silèsia: Anna Louisa Karsch, poeta alemanya, la primera que visqué de la seva obra literària (m.1791).[11]
- 1761, Estrasburg: Marie Tussaud, escultora de cera francesa, fundadora del Museu Madame Tussauds a Londres.[12]
- 1792, Nijni Nóvgorod, Imperi Rus: Nikolai Lobatxevski, matemàtic rus considerat el pare de les geometries no euclidianes (m. 1856).[13]
- 1800, Viena: Louise Rogée, cantant i actriu alemanya (m. 1825).[14]
- 1847, Windsor, Connecticut: Christine Ladd-Franklin, matemàtica i lògica, pionera de la teoria de la visió del color.[15]
- 1880, Parísː Germaine Gargallo, model pictòrica de molts artistes (m. 1948).[16]
- 1910, Hackney, Londres: Alicia Markova, ballarina, coreògrafa i professora de ballet del Regne Unit.[17]
- 1914, l'Havanaː Hortensia Blanch Pita, escriptora de l'exili (m. 2004).[18]
- 1925, Baltimore, Maryland, Estats Units: Martin Rodbell, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1994 (m. 1998).
- 1935, Ciutat de Nova York, Estats Units: Woody Allen, cineasta estatunidenc.[19]
- 1936, San Nicolás de los Arroyos, província de Buenos Aires: María Romilda Servini de Cubría, jutgessa argentina.
- 1937, Riga, Letònia: Vaira Vīķe-Freiberga, política letona. Presidenta de Letònia el 1999 i entre 2003 i 2007.[20]
- 1940, Montpeller: Elena Mandroux, metgessa i política socialista francesa, alcaldessa de Montpeller des de 2004 fins al 2014.[21]
- 1943, Ålgård, Noruega: Finn E. Kydland, economista noruec, Premi Nobel d'Economia de l'any 2004.
- 1944, Fes, Marroc: Tahar Ben Jelloun, escriptor marroquí en llengua francesa.[22]
- 1945, Honolulu, Hawaii (EUA): Bette Midler, cantant, actriu i comediant estatunidenca.[23]
- 1949, Medellín, Colòmbia: Pablo Escobar, narcotraficant colombià, fundador i líder del Càrtel de Medellín (n. 1993).
- 1955, Madrid: Verónica Forqué, actriu espanyola, guardonada amb quatre Premis Goya.
- 1957, Corpus Christi (Texas): Patrick Bissell, ballarí estatunidenc.
- 1959, Ardmore, Pennsilvània: Neil Gershenfeld, professor estatunidenc i estudiós vinculat a la computació quàntica i la nanotecnologia.[24]
- 1963, Valladolid: María Soraya Rodríguez, advocada i política espanyola.
- 1977, Agoura Hills, Califòrnia, EUA: Brad Delson, músic estatunidenc, guitarrista de Linkin Park.
- 1980, Madrid: Raquel Corral, nedadora de natació sincronitzada espanyola, guanyadora d'una medalla olímpica.[25]
- 1982, Illa de França: Malika Favre, il·lustradora i artista gràfica francesa que viu a Barcelona.[26]
- 1987, Melbourne, Austràlia: James Keogh, més conegut com a Vance Joy, cantant i compositor australià.
- 1988,
- Països Catalans
- Resta del món
- 961 - Souvigny, Alvèrnia: Odiló de Cluny, monjo benedictí francès, cinquè abat de Cluny, santificat per l'Església catòlica.
- 1455 - Florència: Lorenzo Ghiberti, escultor, orfebre, arquitecte i escriptor d'art italià del Quattrocento.[32]
- 1530 - Mechelen: Margarida d'Àustria, princesa borgonyona, duquessa de Savoia, governadora dels Països Baixos (n.1480).[33]
- 1866 - Londres, Anglaterra: George Everest, geògraf i topògraf gal·lès, responsable general de la topografia de l'Índia (n. 1790).[34]
- 1882 - Cadis: Margarita Pérez de Celis, editora de premsa espanyola, escriptora, modista, pionera del feminisme.[35]
- 1918 - Budapest, Hongriaː Margit Kaffka, escriptora i poeta hongaresa (n.1880).[36]
- 1934 - Sant Petersburg (Rússia): Serguei Kírov (rus: Серге́й Миро́нович Ки́ров), nascut Serguei Mirónovitx Kóstrikov, va ser un dels primers líders bolxevics a la Unió Soviètica (n,. 1886).[37]
- 1936 - Madrid, Espanya: Hans Beimler, polític i milicià comunista alemany, militant de les Brigades Internacionals.
- 1970 - San Francisco, Califòrniaː Ruth Law Oliver, pionera de l'aviació estatunidenca (n. 1887).[38]
- 1973 - Ramat Gan, Israel: David Ben-Gurion, líder sionista, sindicalista, periodista, polític i estadista israelià (n. 1886).[39]
- 1990 - Dehradun, Índia, Vijaya Lakshmi Pandit, diplomàtica i política índia (n. 1900).[40]
- 1991 - Chicago, Illinois (EUA): George Stigler, economista estatunidenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 1982 (n. 1911).
- 1994 - Cambridge, Massachusetts: Calvin Mooers, científic nord-americà de la computació, conegut per la seva feina en la recuperació d'informació (n. 1919).
- 1997 - París, França: Stéphane Grappelli, violinista i jazzman francès (n. 1908).[41]
- 1998 - El Caire, Egipte: Aisha Abd al-Rahman, escriptora i professora de literatura egípcia (n. 1913).[42]
- 2006 - Boulogne-Billancourt: Claude Jade, actriu francesa.
- 2007 - Amsterdam: Elizabeth Françoise Eybers, escriptora sud-africana considerada la primera poeta en llengua afrikaans (n. 1915).[43]
- 2011 - Berlín: Christa Wolf, novel·lista i assagista alemanya.[44]
- Memorial Internacional de la Sida
- Dia nacional de Romania.
- Santoral:
- Sant Eloi de Noyon, bisbe (641-660), patró dels orfebres, argenters, joiers, metal·lúrgics i ferradors;
- Hilari del Gavaldà, bisbe;
- Santa Natàlia de Nicomèdia, màrtir, muller de Sant Adrià;
- Beat Charles de Foucauld, eremita i màrtir.
- Serventa de Déu Encarna Ortega Pardo, laica.
«Hitos del Rock» (en castellà). Twitter. [Consulta: 1r desembre 2020]. GVA, Generalitat Valenciana Oberta. Documents: Titulació de Llicenciatura de Farmàcia de Concepción Andrés Sanchís
«Marie Tussaud» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 18 abril 2020]. Asimov, Isaac. «Lobachevski, Nikolai Ivanovich». A: Enciclopedia biográfica de ciencia y tecnología : la vida y la obra de 1197 grandes científicos desde la antigüedad hasta nuestros dias (en castellà). Nueva edición revisada. Madrid: Ediciones de la Revista de Occidente, 1973, p. 263. ISBN 8429270043. Kürschner, Joseph. «Holtei, Louise von». A: Allgemeine Deutsche Biographie (en alemany). tom 13. Historische Kommission bei der Bayerischen Akademie der Wissenschaften, 1881, p. 6 [versió en línia]. Massanés, Cristina. Germaine Gargallo. Cos, pintura i error. Girona: Llibres del segle, 2014 (Què us diré, 35). ISBN 978-84-89885-78-3. «Hélène MANDROUX» (en francès). Midi Libre, 01-01-2014. [Consulta: 10 octubre 2020]. «Bette Midler». Brittanica Online. [Consulta: 5 setembre 2020]. «Malika Favre» (en castellà). Cut Up Studio. [Consulta: 23 octubre 2022]. «Entierro de la hija de Don Santiago Rusiñol, María». ABC [Barcelona], 02-12-1972, p. 50.