El 31 de desembre és el tres-cents seixanta-cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents seixanta sisè dia de l'any en els anys de traspàs. No resta cap més dia per acabar l'any, puix que n'és el darrer. Per això, als Països Catalans, és el dia de l'Home dels Nassos, que té tants nassos com dies té l'any. També és conegut com el dia de Sant Silvestre. L'endemà serà el dia de cap d'any, per això aquest dia és el preludi de la Nit de cap d'any.
- Països Catalans
- Resta del món
- Països Catalans
- 1378 - la Torreta de Canals, la Costera: Alfons de Borja, Papa de l'Església Catòlica de Roma amb el nom de Calixt III de 1455 a 1458. Primer Papa catalanoparlant de la història (m. 1458).
- 1431 - Xàtiva, la Costera: Roderic de Borja, Papa de l'Església Catòlica de Roma amb el nom d'Alexandre VI de 1492 a 1503. Segon Papa catalanoparlant de la història, després del seu oncle Calixt III (m. 1503).
- 1830 - València, l'Horta: Manuel Danvila y Collado, advocat, historiador i polític valencià, ministre de Governació d'Espanya el 1892 durant la regència de Maria Cristina (m. 1906).
- 1835 - Arenys de Mar (Maresme): Fidel Fita i Colomer, arqueòleg, epigrafista, filòleg i historiador jesuïta català
- 1866 - Castelló de la Plana, Plana Alta: Salvador Guinot Vilar, escriptor i alcalde de Castelló (m. 1944).
- 1871 - Burgos, María Villén, pedagoga, directora de l'Escola Normal de València, renovadora de l'ensenyament republicà.[4]
- 1883 - Neix a Palamós (Girona) el periodista i propagandista anarcosindicalista Eusebi Carbó.
- 1908 - Miravet, Ribera d'Ebre: Roc Llop i Convalia, sindicalista, i escriptor (m. 1997).
- 1917 - Barcelona: Joan Ferràndiz i Castells, pintor i escriptor català; reconegut internacionalment com a autor de Nadales.
- 1917 - Darnius, Alt Empordà: Josep Maria Gironella i Pous, escriptor català en llengua castellana (m. 2003).
- 1926 - Barcelona: Elena Blume i Carreras, gimnasta barcelonina, primera campiona de Catalunya de la història.[5]
- 1927 - Figueres, Alt Empordà: Ramon Boixadós i Malé fou un enginyer industrial i directiu d'empreses.
- 1945 - Barcelonaː Regina Sáinz de la Maza Lasoli, destacada historiadora i medievalista catalana (m. 1997).[6]
- 1971 - Barcelonaː Iolanda Batallé i Prats, professora, periodista, editora i escriptora catalana, directora de l'Institut Ramon Llull.[7]
- Resta del món
- 1491 - Sant-Maloù: Jacques Cartier, navegant i explorador bretó, el primer gran explorador francès de Nord-amèrica (m. 1557).[8]
- 1714: Arima Yoriyuki, matemàtic japonès (m. 1783).
- 1805 - Frankfurt del Main, Hessen: Marie d'Agoult, escriptora francesa (m. 1876).[9]
- 1838- Marçana (França): Emile Loubet, advocat, President de la República Francesa (m. 1929).
- 1860 - Uniontown, Pennsilvània (EUA): George Marshall, militar i polític estatunidenc, Premi Nobel de la Pau de 1953 (m. 1959).
- 1869 - Le Cateau-Cambrésis, França: Henri Matisse, pintor, escultor i dissenyador francès (m. 1954).[10]
- 1881 -
- 1908 - Buczacz, Imperi Austrohongarès, a l'actual Ucraïna: Simon Wiesenthal, conegut caçador de nazis (m. 2005).
- 1918 - Gondar, Etiòpia: Yosef Ben-Jochannan, historiador afrocentrista.
- 1919 - Fes, Marroc: Abdelcarim Gal·lab fou un escriptor marroquí.
- 1925 - Devizes, Anglaterraː Daphne Oram, compositora i intèrpret de música electrònica, pionera de la música concreta (m. 2003).[12]
- 1936 - Kolin, Txecoslovàquia: Eva Randová mezzosoprano txeca.
- 1937 - Karcag (Hongria): Avram Hershko, biòleg israelià d'origen hongarès, Premi Nobel de Química de l'any 2004.
- 1941 - Glasgow, Escòcia: Alexander Chapman Ferguson, jugador i entrenador de futbol escocès.
- 1942 - Poulton-le-Fylde, Anglaterra: Andy Summers, músic i compositor anglès, guitarrista de The Police.[13]
- 1943 -
- 1948 - Boston, Estats Units: Donna Summer, cantant i compositora musical afroamericana (m. 2012).[16]
- 1954 - Linlithgow, Escòcia: Alex Salmond, polític, economista i historiador escocès, Primer Ministre d'Escòcia entre el 17 de maig de 2007 i el 18 de novembre de 2014.[17]
- 1977 - Seül, Corea del Sud: Psy, cantant coreà.
- 1995 - Newport News, Virgínia: Gabrielle Douglas, gimnasta artística estatunidenca, medalla d'or als JJOO de Londres 2012.[18]
- Països Catalans
- Resta del món
- 192 - Roma (Imoeri Romà)ː Còmmode, emperador romà.[21]
- 1510 - Innsbruck, Sacre Imperi Romanogermànicː Blanca Maria Sforza, emperadriu consort del Sacre Imperi Romanogermànic (n. 1472).[22]
- 1610 - Leiden (Països Baixos); Ludolph van Ceulen, matemàtic holandès (n. 1540).
- 1853 - Hamburg (Alemanya): Alexis de Chateauneuf, arquitecte i urbanista (n. 1799).
- 1865 - Estocolm, Suèciaː Fredrika Bremer, escriptora i activista feminista sueca (n. 1801).[23]
- 1894 - Schöneberg: Maximiliane von Oriola, salonnière berlinesa del segle xix (n. 1818).[24]
- 1902 - Berlín (Alemanya): Rudolph Franz, físic (n. 1826).
- 1916 - Seattleː Alice Ball, química nord-americana que va desenvolupar un tractament efectiu contra la lepra (n. 1892).[25]
- 1934 - Mount Dora, Floridaː Cornelia Clapp, zoòloga i acadèmica estatunidenca especialitzada en biologia marina (n. 1849).[26]
- 1936 - Salamanca: Miguel de Unamuno, escriptor i filòsof espanyol (n. 1864).
- 1976 - Roma: Judith Westphalen, pintora peruana (n. 1922).[27]
- 1985 – DeKalb, Texas, EUA: Ricky Nelson, cantant Estatunidenc (n. 1940).
- 1989 - Louveciennes: Lilly Daché, modista i barretera nord-americana i francesa (n. 1893).[28]
- 2013 - Glendale, Califòrnia (EUA): James Avery, actor estatunidenc, conegut pel sitcom The Fresh Prince of Bel-Air (n. 1945).[29]
- 2015 - Los Angeles (Califòrnia): Natalie Cole, cantant, compositora, i intèrpret estatunidenca (n. 1950).[30]
- 2022 - Mater Ecclesiae: Benet XVI, 265è papa de l'Església Catòlica Romana (n. 1927).
Zhou, Peng; Yang, Xing-Lou; Wang, Xian-Guang; Hu, Ben; Zhang, Lei; Zhang, Wei; Si, Hao-Rui; Zhu, Yan; Li, Bei «A pneumonia outbreak associated with a new coronavirus of probable bat origin». Nature, 579, 7798, març 2020, pàg. 270–273. Bibcode: 2020Natur.579..270Z. DOI: 10.1038/s41586-020-2012-7. PMC: 7095418. PMID: 32015507. Hollar, Sherman. «Gabby Douglas» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 27 octubre 2020]. Edward Gibbon, Histoire du déclin et de la chute de l'Empire romain (Rome) Robert Leffont 1983, rééd. 1987 p. 63-76. «Fredrika Bremer» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 24 juny 2020].