Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Шацьк (Шацьке, Шечко) — селище в Україні, центр Шацької селищної територіальної громади і донедавна Шацького району, а нині Ковельського району Волинської області. Населення — 5334 осіб (2021)[2]. Відомий на всю Україну курортний та рекреаційний центр.
селище Шацьк | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | ![]() | ||||
Область | Волинська область | ||||
Район | Ковельський район | ||||
Громада | Шацька селищна громада | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1410 як Шечко | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 5,75 км² | ||||
Населення | ▬ 5249 (01.01.2022)[1] | ||||
Густота | 934 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 44000 | ||||
Телефонний код | +380 3355 | ||||
Географічні координати | 51°29′16″ пн. ш. 23°55′47″ сх. д. | ||||
Висота над рівнем моря | 170 м | ||||
Водойма | Чорне Велике, Світязь, Пулемецьке, Лука, Люцимер, Соминець, Карасинець, Озерець | ||||
Катойконіми | шаччанин, шаччанка, шаччани | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Любомль | ||||
До станції: | 33 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- залізницею: | 133 км | ||||
- автошляхами: | 157 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 44000, Волинська обл., Шацький р-н, смт Шацьк, вул. 50 років Перемоги, 1Б | ||||
Карта | |||||
![]() | |||||
|
Селище розташоване у мальовничій місцевості в західній частині Волинського Полісся, в оточенні 30 озер, які інколи називають Шацькими (Чорне Велике, Світязь, Пулемецьке, Луки, Люцимер, Соминець, Карасинець, Озерце та інші).
Вперше згадується в 1410. У 1984 мешкало 5700 осіб. Розвинена харчова промисловість, лісовий коледж. Під назвою Шацьк відомий з 1788 року (до того звався Шечко).
Про походження назви селища існують різні припущення:
Символікою селища Шацьк є герб, прапор та хоругва, затверджені рішенням Шацької селищної ради.
Герб Шацька — на червоному полі зображення золотого Тризуба князя Святополка-Михайла сина князя Ізяслава-Дмитра, внука князя Ярослава Мудрого, правнука Володимира Великого. Щит обрамований декоративним картушем і увінчаний золотою міською короною з трьома вежками.
Прапор Шацька — квадратне полотнище зі співвідношенням сторін 1:1 червоного кольору із зображенням герба Шацька — Тризуба князя Святополка.
Хоругва — прямокутне полотнище зі співвідношенням сторін 3:2 білого кольору із зображенням герба селища — Тризуба князя Святополка на гербовому щиті в картуші міста з золотою міською короною, як символом важливості і давності міста з часів Київської Руси[5].
Місцеві органи влади представлені Шацькою селищною радою, яка входить до складу Волинської області України. Окрім Шацька, селищній раді підпорядковються ще 30 населених пунктів. Голова селищної ради — Карпук Сергій Вікторович.
Селище розташоване в центрі Шацького району, який розміщений в північно-західній частині Волинської області на північному заході України. Площа селища 9,33 км². Воно знаходиться на відстані близько 17 км від кордону з Польщею і приблизно за 11 км від кордону з Білоруссю[6]. Висота над рівнем моря — 170 м. Селище оточують Шацькі озера.
Сусідні села | ||
Пульмо | Затишшя | Мельники |
Світязь | Шацьк | Вілиця |
Омельне | Положеве | Плоске |
Клімат Шацька помірно-континентальний, з м'якою зимою і теплим літом. Середньорічна температура повітря становить 7,4 °С, найнижча вона у січні (мінус 4,9 °С), найвища — в липні (18,0 °С).
У середньому за рік у Шацьку випадає 560 мм атмосферних опадів, найменше — у березні, найбільше — в липні. Щороку утворюється сніговий покрив. Відносна вологість повітря в середньому за рік становить 78 %, найменша вона у травні (64 %), найбільша — у грудні (89 %).
Найменша хмарність спостерігається в серпні, найбільша — в грудні. Найбільшу повторюваність у селищі мають вітри із заходу, найменшу — з північного сходу. Найбільша швидкість вітру — у листопаді, найменша — влітку. У січні вона в середньому становить 4,1 м/с, у липні — 2,8 м/с[7].
Спостереження за погодою веде метеостанція в Світязі[8].
Клімат Шацька | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середній максимум, °C | −2 | −1 | 3 | 11 | 18 | 20 | 22 | 22 | 17 | 11 | 4 | 0 | 10 |
Середня температура, °C | −4,9 | −3,5 | 0,9 | 8,0 | 13,8 | 16,8 | 18,0 | 17,4 | 13,3 | 7,9 | 2,6 | −2 | 7,4 |
Середній мінімум, °C | −7 | −6 | −1 | 3 | 8 | 11 | 14 | 12 | 9 | 4 | 0 | −4 | 3 |
Норма опадів, мм | 31 | 31 | 27 | 39 | 60 | 68 | 76 | 61 | 56 | 37 | 36 | 38 | 560 |
Джерело: Кліматичні дані Шацька на сайті«www.meteoprog.ua» |
Динаміка зміни чисельності населення Шацька | |||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Рік | 1860 | 1906 | 1911 | 1921 | 1935 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 1992 | 1998 | 2001 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
Кількість | 1557 | 2886 | 2543 | 1752 | 3352 | 4478 | 4201 | 5271 | 6012 | 6000 | 6100 | 5708 | 5671 | 5572 | 5510 | 5456 | 5420 | 5376 | 5378 | 5372 | 5370 |
Джерело | [9] | <— | [10] | [9] | [11] | [12] | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | [2] | <— | <— |
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 98,72% |
російська | 0,95% |
інші | 0,33% |
Перша згадка про Шацьк припадає на 1410 рік, коли польський король Владислав ІІ Ягайло послав мисливців до Шацьких лісів для заготівлі м'яса на військові потреби:
![]() |
|
![]() |
За люстрацією 1564 року Шацьк (в люстрації називається Шечко) налічував 35 дворів тяглих селян, 7 городників, 3 комірники і 33 рибалки. Всі ці категорії населення перебували на становищі кріпаків. Загальна сума податків з села визначалась в розмірі 419 злотих і 29 грошей на рік.
У 1595 році Шацьк згадується в документах як містечко.
у 1812 році під час Франко-російської війни Шацьк в складі північно-західної Волині був територією, по якій проходили наполеонівські війська. В середині вересня 1812 року Шацьк був уже вільний від французів.
З 1768 до 1849 року селище належало родині феодала Браницького. Пізніше царські власті конфіскували землі Браницького і селяни Шацька набули статусу державних. З початку викупу земель поглиблюється майнова нерівність. За люстрацією 1874 року з 305 дворів лише 43 одержали «повний наділ» , 186 півнаділу, решта і того менше. у 1906 році в Шацьку налічується 428 дворів і 2886 чоловік населення[14].
У книзі Олександра Цинкаловського «Стара Волинь і Волинське Полісся» зустрічаємо такі рядки:
![]() |
|
![]() |
В період Першої світової війни багато господарств були змушені евакуюватися до Росії. Їх повернення назад затяглося на роки. Жовтневий переворот в Росії докотилася і до Шацька. За спогадами старожилів і архівними документами, в Шацьку діяв ревком.
З кінця 1920 року по вересень 1939 року Шацьк входив до складу Польщі. Після захоплення Червоною Армією 22 жовтня 1939 року шачани обрали Редька Олексія Івановича делегатом Народних Зборів України, Народні Збори у Львові 27 жовтня 1939 року прийняли рішення щодо об'єднання Західної України з Українською РСР.
17 січня 1940 року Шацьк став районним центром, а в березні цього ж року відбулися вибори до місцевих рад. Відкрилась семирічна школа. Всі діти дістали змогу вчитися.
Весною 1941 року в Шацьку виникло три колгоспи.
25 червня німці окупували селище. За період до 21 липня 1944 року нацисти знищили близько тисячі жителів Шацька та навколишніх сіл, переважно єврейської національності, спалили десятки селянських дворів, що прилягали до селища. 183 юнаків і дівчат вивезли до Німеччини на роботи.
В лісах навколо Шацька діяв радянський партизанський загін Степана Шковороди. З прибуттям на Волинь влітку 1943 року партизанського з'єднання О. Ф. Федорова Шацький партизанський загін влився до його складу. 3 серпня 1943 року партизани розгромили німецький гарнізон і визволили Шацьк від німців і поліцаїв. Остаточне відбиття райцентру від німців припадає на 21 липня 1944 року.
Після відновлення радянської влади відразу ж поновилася й робота районних установ. 42 юнаки і чоловіки з Шацька поповнили ряди Червоної Армії на фронті. Розпочалась відбудова господарства і житлового фонду. Найбільшими підприємствами стали промкомбінат, рибзавод, молокозавод, пекарня, цегляний завод. 1957 року створена міжколгоспна будівельна організація. А засновану ще до війни МТС перетворено на сучасне ремонтно-транспортне підприємство. На початку 1990-х років промкомбінат розділився на 2 приватизовані фабрики — «Чайка» (меблеве виробництво) і «Шачанку» (швейні вироби). В системі райспоживспілки нині працюють ковбасний цех, цех безалкогольних напоїв, олійниця та борошно-мельно-круп'яне виробництво. Є приватна міні-пекарня. Шацький держлісгосп має цех по переробці ягід, плодів, овочів та березового соку.
На березі озера Пісочне побудований в 1967 році обласний санаторій «Лісова пісня» на 600 місць. Про його фітотерапевтичне відділення знають далеко за межами Волині. Найчистіша вода озера та чудові лісові краєвиди приваблюють сюди людей на відпочинок та оздоровлення. Урочище «Гряда» на березі мальовничого Світязя перетворилось на велику зону відпочинку. Тут розміщено 68 баз відпочинку підприємств Волинської, Львівської та Рівненської областей[14].
Селище внесено до Списку історичних населених місць України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 р. № 878 [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.].
№, п/п | Найменування пам'ятки | Адреса | Датування | Дата спорудження; автор | Охор. № | Дата і № рішення | Дж. |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Пам'ятка архітектури місцевого значення | |||||||
1 | Церква Різдва Богородиці | смт. Шацьк | — | 1838 р. | 271-м | Рішення виконкому облради від 03.04.92 р. № 76 | [15] |
Пам'ятки історії місцевого значення | |||||||
1 | Могила братська радянських воїнів | смт. Шацьк | 1944 р. | 1957 рр.; Львівська кераміко-скульптурна фабрика | 214 | Рішення виконкому облради від 04.08.69 р. № 360-р | ↑ |
2 | Пам'ятник землякам | смт. Шацьк | 1941-1945 рр. | 1967 рр.; Львівська кераміко-скульптурна фабрика | 194 | -//- | ↑ |
3 | Могила розстріляних євреїв | смт. Шацьк | 1942 р. | 1990 р.; 1995 р. (пам'ятник замінений новим) | 681 | Рішення виконкому облради від 22.06.99 р. № 415-р | ↑ |
Пам'ятка археології місцевого значення | |||||||
1 | Городище та поселення | смт. Шацьк, ур. Сад | 11—14 ст. | — | 2001-Вл | Наказ МКТ від 13.07.2009 № 521/0/16-09 | [16] |
На початку 1920-х років у Любомльському повіті, до якого належав і Шацьк, склалася складна ситуація з санітарним станом, пов'язана з тривалою війною та розрухою. Коли у 1921 році на Волині вже діяло 10 лікарень на 450 місць та 30 амбулаторій, на території Любомльщини не було жодного лікувального закладу. Згодом в Любомльському повіті розпочалася розбудова охорони здоров'я. Повіт було поділено на 3 лікарські райони з центрами в Любомлі, Шацьку та Опалині. У Шацьку при повітовому шпиталі повітовий відділ утримував амбулаторію, де хворий за знижену до 1 злотого плату міг розраховувати на ґрунтовне медичне обстеження та лікування. Також у Шацьку від самого початку організації органів місцевого самоврядування діяв повітовий шпиталь на 30 ліжок. Окрім будинку для хворих, шпиталь мав також пральню та морг, у 1935 році було побудовано для шпиталю ще й господарський будинок. До шпиталю в Шацьку, крім мешканців довколишніх гмін, прибували на лікування хворі з Ковельського та Володимирського повітів, а також з Брестського повіту Поліського воєводства. Повітовий шпиталь у Шацьку не міг себе утримувати, бо його прибутки були набагато менші, аніж витрати. Для нормального функціонування шпиталю щороку виділялися кошти з повітового бюджету.
На середину 1930-х років у Любомльському повіті діяло дві лікарні на 30 ліжок: у місті Любомлі та в селі Шацьк Шацької гміни. У Шацьку працювали один лікар та один акушер.
Практично протягом усього міжвоєнного періоду охорона здоров'я на Любомльщині була в неналежному стані. Бракувало лікарняних установ та лікарів у них. Населення повіту залишалось незахищеним навіть перед хворобами, з якими вже велася ефективна боротьба в цивілізованих країнах[17].
Нині у Шацьку працює центральна районна лікарня на 90 ліжок. Для потреб населення функціонують хірургічне, терапевтичне, дитяче, поліклінічне та пологове відділення. Ведеться будівництво поліклініки на 150 відвідувань в зміну. В лікарні 30 лікарів та 64 чоловік середнього медичного персоналу[14].
У селищі діють:
Дитсадок № 1 «Росинка» |
Школа І—ІІІ ступенів |
Дитяча музична школа |
Будинок дитячої та юнацької творчості |
№, п/п | Конфесія | Кількість релігійних громад |
1 | Українська православна церква (Московський патріархат) | 2 |
2 | Українська православна церква — Київський патріархат | 1 |
3 | Українська греко-католицька церква | 1 |
4 | ЄХБ | 1 |
5 | ХВЄ-П | 1 |
Найближчим часом у селищі з'явиться ще 2 храми:
![]() | ||||
Будівництво церкви святого Михайла |
Протестантський молитовний будинок |
Через селище проходить автошлях Т 0302 Піща—Гранівка. Шлях від облцентру Луцька проходить автотрасою М19, яка збігається із єврошосе E85), і згодом переходить в автошлях М07, після чого — у автошлях Т 0302.
У селищі працює автостанція, через яку автобусами та маршрутними таксі здійснюються перевезення Шацьким районом, Волинською областю та Україною.
Найближча залізнична станція знаходиться в Любомлі за 33 км від селища — Станція «Любомль».
Відстань від Шацька до інших населених пунктів (автошляхами) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() ![]() ![]() | ![]() ![]() Піща ~ 17 км | ![]() ![]() ![]() | ||||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | Ратне ~ 58 км Київ ~ 522 км Чернігів ~ 654 км | ||||||||
![]() ![]() ![]() | Любомль ~ 33 км Володимир-Волинський ~ 84 км Львів ~ 217 км | Ковель ~ 84 км Луцьк ~ 154 км Рівне ~ 231 км | ||||||||
Джерело: Карти Google [Архівовано 15 травня 2013 у Wayback Machine.] | ||||||||||
Головним оператором надання населенню поштових послуг у селищі є філія національного оператора підприємства УДППЗ «Укрпошта».
Основний та єдиний оператор фіксованого зв'язку — ВАТ «Укртелеком». Код селища +380-3355.
Послуги стільникового зв'язку тут надають такі оператори, як Київстар[18], Vodafone[19] та lifecell[20].
Доступ до Інтернету забезпечує провайдер «Укртелеком».
Банківська сфера селища представлена 3 філіями та відділеннями:
Друковані ЗМІ цього населеного пункту представлені районною громадсько-політичною газетою «Шацький край», яка виходить один раз на тиждень — в суботу. Головний редактор — Грицюк Віктор Петрович[21].
Пам'ятник Т. Г. Шевченку |
Пам'ятник невідомому солдату, побудований на братській могилі радянських воїнів |
Воїни, які віддали життя за рідну державу. Їхній подвиг навіки ввійде в історію нашого народу (Шацький район):
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.