7. 1. - Franko-italijanski sporazum: Francuska pravi kolonijalne ustupke Musoliniju, ne bi li ga odvojila od Hitlera (italijanski parlament ga nije ratifikovao).
13. 1. - Plebiscit u Saaru - preko 90% za povratak Nemačkoj (izvršeno 1. marta).
januar - U Višegradu otvoren prvi koncentracioni logor za antifašiste i komuniste u Jugoslaviji (zatvoren u martu).
15 - 17. 1. - Tokom Dugog marša, održava se sastanak politbiroa KP Kine u mestu Zunyi na kome Mao Ze Dong dolazi na čelo partije, poraz grupe 28 boljševika.
16. 1. - FBI u oružanom okršaju likvidirao bandu Barkerovih, uključujući Ma Barker.
19. 1. - Firma Coopers Inc. prodaje u Čikagu prve muške slip gaćice.
21. 1. - Eksplozija metana u rudniku "Srpski Balkan" blizu Zaječara - 11 mrtvih.
22. 1. - Bugarski car Boris III iznudio ostavku premijera Kimona Georgijeva - postavljen gen. Penčo Zlatev (do aprila).
24. 1. - Američko Krueger Beer je prvo pivo u konzervi.
26. 1. - Prvi broj NIN-a (Nedeljne informativne novine) - zabranjen u septembru, obnovljen 1951.
30. 1. - Zakon o guvernerima Rajha (Reichsstatthaltergesetz) praktično ukida autonomiju nemačkih saveznih zemalja.
Februar/Veljača
1. 2. - Komunistički i drugi studenti se zabarikadirali na Pravnom fakultetu u Beogradu zbog interniranja nekih kolega u višegradski logor, sukob sa policijom, poginuo Mirko Srzentić.
1. 2. - Aja Sofija u Istanbulu otvorena kao muzej.
5. 2. - Pismo CK KPJ pokrajinskim komitetima za Hrvatsku i Dalmaciju o osnivanju KP Slovenije i KP Hrvatske (uz zadržavanje "demokratskog centralizma"); KP Hrvatske bi obuhvatao i organizacije dela BiH, uključujući Banju Luku.
6. 2. - Raspuštena jugoslovenska skupština, izbori zakazani za maj (lakši izborni zakon nego 1931).
8. 2. - U Turskoj održani generalni izbori, prvi sa ženskim pravom glasa.
10. 2. - Predstavnici kožarske struke traže da se "Bati" zabrani izrada kožne obuće, i da se zabrani proizvodnja gumenih opanaka "kao štetnih po zdravlje".[2]
13. 2. - Bruno Hauptmann osuđen na smrt za otmicu i smrt Lindbergove bebe.
13. 2. - Jutarnja temperatura u Beloj Crkvi -33, u Novom Sadu -22.[3]
15. 2. - U Nemačkoj objavljeno otkriće sulfonamidskog antibiotika prontosila.
19. 2. - "Sibinjske žrtve", incident u Sibinju kod Slavonskog Broda - ubijeno sedam seljaka, trojica žandarma teže povređena (oni tvrde da je na njih pucano iz gomile).
20. 2. - Jugoslavenski parobrod "Vila" potonuo u sudaru s talijanskim motornim brodom "Rodi" kod ušća Pjave, stradala četvorica mornara.[4]
1. 3. - Pokušaj puča u Grčkoj, Anastasios Papulas u korist Venizelosa; početak kraja Druge grčke republike (Venizelos osuđen na smrt 5. maja u odsustvu, kao i još trojica).
2. 3. - Abdicirao sijamski/tajlandski kralj Prajadhipok Rama VII, nasleđuje ga maloletni Ananda Mahidol Rama VIII (do 1946).
9. 3. - U crtanom filmu I Haven't Got a Hat prvi put se pojavljuje Gicko Prasić (Porky Pig).
16. 3. - Hitlerova Nemačka odbacuje vojne odredbe Versajskog sporazuma, uvodi se opšta vojna obaveza, počinje naoružavanje. Reichswehr postaje Wehrmacht ("Odbrambene snage").
16. 3. - Vojni rok u Francuskoj produžen sa jedne na dve godine.
19. 3. - Harlemski neredi nakon glasina da je crni dečak prebijen na smrt - troje mrtvih, velika materijalna šteta; ovo se smatra prvim modernim rasnim neredima i krajem optimizma Harlemske renesanse.
8. 4. - U SAD osnovana Works Progress Administration, najveća i najambicioznija agencija New Deal-a, koja upošljava nezaposlene na javnim radovima (traje do 1943).
14. 4. - "Front iz Streze": sporazum premijera Francuske, V. Britanije i Italije u Strezi za nezavisnost Austrije i protiv nemačkih pokušaja promene Versajskog sporazuma.
14. 4. - Crna nedelja: Dust Bowl oluja pogađa istočni Novi Meksiko, Kolorado i zapadnu Oklahomu.
april? - U Jugoslaviji ukinute takse i porezi na automobile, kao i banovinske takse na motorna vozila.[5]
15. 4. - U Washingtonu potpisan Roerichov pakt: zaštita kulturnih objekata ima prvenstvo u odnosu na vojne potrebe.
Kodachrome fotografija (foto 1940)
15. 4. - Predstavljen Kodachrome, kolor film sa suptraktivnim procesom - prvo 16mm za pokretne slike a dogodine i 8mm, kao i 35mm za fotografije (proizvodi se do 2009).
23. 4. - Aprilski ustav u Poljskoj: uveden predsednički sistem sa elementima autoritarizma.
24. 4. - "Prolećni bal punog Meseca": američki ambasador u Moskvi William Christian Bullitt, Jr. priredio raskošan prijem (Bulgakov ga je opisao u "Majstoru i Margariti").
25. 4. - Shark Arm case: ajkula u sidnejskom akvarijumu povratila ljudsku ruku sa tetovažom - ispostaviće se da je to trag ubistva.
26. 4. - Pokrenuta prva TV stanica u Francuskoj, Radio-PTT Vision (današnji TF1) - odašiljač je na Ajfelovoj kuli,[6]mehanički sistem od 30 linija sa Nipkowljevim diskom.
proleće - Vođstvo HSS osniva neke nelegalne samoodbrambene organizacije u zagrebačkoj oblasti, odgovarajući na "četničko i policijsko zlostavljanje"[7].
proleće - leto? - Niz štrajkova u industrijskim preduzećima zbog smanjivanja nadnica.[8]
5. 5. - Izbori u Jugoslaviji obavljeni uz falsifikate i nasilje s obe strane: poslanička mesta osvojile dve od četiri liste - Jugoslovenska nacionalna stranka (Bogoljub Jevtić) 60,6% glasova i 303 mesta te Udružena opozicija (DS, ZS, JMO, SDK, nosilac liste Vlatko Maček) 37,3% glasova i 67 mesta (izborni zakon daje veliku prednost vladinoj listi).
9. 5. - U Osijeku počelo suđenje za Našičku aferu, Svetozaru Grginu i još 104 optužena[10] - velika firma Našička d.d. je utajila utvrđenih 230 miliona dinara poreza (moguće i mnogo više) i počinila i druge zloupotrebe; 1.400 osumnjičenih, 106 izvedeno pred sud[11].
22 - 28. 5. - Štrajk u Copperbeltu u Severnoj Rodeziji (Zambija), okončan nakon što je policija ubila šestoricu štrajkača.
27. 5. - Vrhovni sud SAD ocenio neustavnim Zakon o nacionalnom industrijskom oporavku (National Industrial Recovery Act) koji je davao ovlašćenja predsedniku da reguliše industriju.
27. 5. - Kanadska provincija Ontario preuzima starateljstvo nad petorkama Dionne.
13. 6. - Prikazan Becky Sharp, prvi dugometražni film u tehnici troslojnog Technicolora.
13. 6. - Velika eksplozija u fabrici municije u Reinsdorfu blizu Wittenberga, preko 100 mrtvih.
jun - Plenarna sednica CK KPJ u Splitu, Blagoje Parović za stvaranje Fronta narodne slobode, protiv fašizma.
18. 6. - Anglo-nemački pomorski sporazum: Kriegsmarine može imati 35% totalne tonaže Royal Navy, što je više od versajskog limita i izaziva nesuglasice između Britanije i Francuske.
30. 7. - Britanska kuća Penguin Books izdala prvih deset knjiga - unose revoluciju u izdavaštvo sa ozbiljnim knjigama u jeftinom džepnom izdanju.
Avgust/August/Kolovoz
1. 8. - Na albanskoj granici kod Đakovice ubijeno šest odmetnika i dve devojke.[14]
9. 8. - Krvavi sukobi između radnika i vojske u Toulonu.
12. 8. - Aizawin incident u Japanu: potpukovnik Aizawa ubio mačem generala Nagatu iz suparničke frakcije, indikator rastuće politizacije i polarizacije u japanskoj vojsci.
13. 8. - Preko 100 mrtvih nakon pucanja brane kod Ovade u Italiji.
14. 8. - Američki predsednik Ruzvelt potpisao Zakon o socijalnoj sigurnosti (Social Security Act).
14 - 15. 8. - Pobuna u Fieru, u Albaniji - brzo je ugušena, misli se da ju je finansirao Shefqet Vërlaci.
15. 8. - Avijatičar Wiley Post i glumac i humorista Will Rogers poginuli na Aljasci.
16. 8. - Na berlinskom sajmu radija predstavljen Magnetophon K1 firme AEG.
18. 8. - Neredi nakon Sinjske alke, u sukobu žandarmerije i demonstranata ima ranjenih i jedan poginuo.
19. 8. - Prijavljena Jugoslovenska radikalna zajednica (JRZ - "jereza") - čine je Stojadinović i stari radikali, Spahovi muslimani i Korošcevi klerikalci.
19 - 20. 8. - Požar na radio izložbi u Berlinu, 3 mrtvih; sutradan nesreća na gradilištu tunela u Bulevaru Hermana Geringa, stradalo 19 radnika.
23. 8. - Staljin naredio da se dvoglavi orlovi na kulama moskovskog Kremlja zamene zvezdama.
29. 8. - Belgijska kraljica-supružnica Astrid poginula u saobraćajnoj nesreći u Švajcarskoj.
8. 9. - U Lujzijani ubijen Huey Long, američki senator, radikalni populista.
8. 9. - Četvorica seljaka poginula u sukobu sa žandarmima u Taborskom.[16], 15-og još dvojica u Kokincu kod Bjelovara i jedan civil i jedan žandarm u Oriovcu kod Slavonskog Broda.[17], čemu su se izjašnjavali i banovi Savske i Primorske banovine.[18]
9. 9. - U Dubrovniku otvoren kongres Međunarodne aeronautičke federacije.
10. - 16. 9. - Sedmi nacistički kongres u Nirnbergu, nazvan "Miting slobode" (Reichsparteitag der Freiheit), jer se Nemačka obaveznom vojnom službom oslobodila Versajskog ugovora; Leni Riefenstahl snimila film Tag der Freiheit: Unsere Wehrmacht.
15. 9. - U Nemačkoj doneseni Nirnberški zakoni protiv Jevreja: "Zakon za zaštitu nemačke krvi i nemačke časti" zabranjuje brak i polne odnose sa "arijevcima" a Zakon o građanstvu im ga uskraćuje.
15. 9. - Nacistička zastava () postaje jedina nacionalna zastava Nemačke (od 1933. korišćena uz carsku crno-belo-crvenu).
17. 9. - Manuel L. Quezon izabran za prvog predsednika Komonvelta Filipini (mandat od novembra, do smrti 1944).
10. 10. - Puč u Grčkoj: ukinuta republika, za regenta se proglasio gen. Georgios Kondilis.
10. 10. - Tornado srušio drvenu radio-antenu u Langenbergu, Nemačka, visine 160 metara.
11. 10. - Društvo naroda izglasalo prve sankcije Italiji zbog rata u Abisiniji, stupaju na snagu 18. novembra, traju do sledećeg jula - neefektivno.
11. 10. - Zemljotres u Banjoj Luci, ima materijalne štete.
14. 10. - Liberali W. L. M. Kinga pobeđuju na izborima u Kanadi, on po treći put postaje premijer, do 1948.
16. 10. - Cementni incident: u palestinskoj luci Jafa otkrivena tajna pošiljka oružja za jevrejsku Haganu, Arapi će zbog toga organizovati generalni štrajk 26.10., praćen nasiljem.
16. 10. - Nakon Pandeli Evangjelija, novi albanski premijer je Mehdi Frashëri (do nov. 1936).
16. 10. - Vežba vazdušnog napada na Beograd, sa probom veštačke magle.[20]
20. 10. - Alijansa ženskih pokreta Kraljevine Jugoslavije organizuje zborove u više gradova, zahteva jednako pravo glasa za građane oba pola.[21]
22. 10. - U Kini okončan Dugi marš komunističkih snaga, okupili su se u provinciji Shaanxi, nedaleko od Yan'ana.
10. 11. - Pušten u saobraćaj prvi Pančevački most u Beogradu ("Most Nj. V. Kralja Petra II") - prvenstveno je železnički most, otvorena je i pruga prema Pančevu (most srušen 1941).
11. 11. - Na referendumu u Grčkoj, verovatno nameštenom, podržana obnova monarhije (kralj Đorđe II).
11. 11. - Američki balon Explorer II dostiže rekordnih 22.066 m iznad Južne Dakote, snimljena fotografija pokazuje podelu između tropo- i stratosfere i zakrivljenost Zemlje.
14. 11. - U SAD osnovana federacija sindikata, Kongres industrijskih organizacija (CIO).
14. 11. - Izbori u Velikoj Britaniji, koaliciona vlada zadržava većinu.
18. 11. - U Osijeku pročitane presude u procesu za Našičku aferu (osuđenima će na ponovljenom procesu sledeće godine biti ublažene ili ukinute kazne)[11].
China Clipper
20. 11. - U oružanom okršaju ubijen Izz ad-Din al-Qassam, propovednik, vođa Crne ruke, borac protiv Britanaca i cionizma u Palestini.
11. 12. - Vardar plavi Skoplje i druge gradove, Skoplje opet 22/23.
12. 12. - Heinrich Himmler osnovao program Lebensborn ("Izvor života"), nacistički program reprodukcije.
12. 12. - Pod narodnim pritiskom, egipatski kralj Fuad I vraća ustav iz 1923.
13. 12. - Objavljen britansko-francuski Hoare—Lavalov pakt kojim bi Etiopija bila podeljena i stavljena pod italijansku dominaciju - oštra reakcija javnosti će prinuditi britanskog sekretara za ino. poslove Samuela Hoarea na ostavku, zameniće ga Anthony Eden (prvi od tri njegova mandata).
17. 12. - Venecuelanski general i predsednik Juan Vicente Gómez umro posle 27 godina formalne i neformalne vlasti; nasleđuje ga ministar vojni gen. Eleazar López Contreras (do 1941).