17. 1. - Čileanska vojska ušla u Limu - okupacija traje do oktobra 1883, grad je opljačkan i pre i posle ulaska Čileanaca.
20. 1. (8. 1. po j.k.) - Prvi broj novina "Samouprava", sa programom novoosnovane Narodne radikalne stranke (prva formirana stranka u Srbiji, čine je sledbenici Sv. Markovića koji su odustali od socijalizma).
28. 1. - U Požegi osnovana gradska glazba "Trenkovi panduri".
Februar/Veljača
1. 2. - Srpska vlada obaveštena da je američka vlada prihvatila "njenu želju da u Beogradu ima predstavnika SAD" - ovo se uzima kao datum uspostavljanja diplomatskih veza između Kneževine Srbije i SAD.
2. 2. - Zakonom o prinudi, po predlogu ministra za Irsku W.E. Forstera, privremeno suspendovan habeas corpus radi borbe sa Zemljišnom ligom u Irskoj.
Paul Eugène Bontoux
3. 2. - Tri ugovora srpske vlade sa Eženom Bontuom, predsednikom Generalne unije, za zajam, građenje i korišćenje železnice u Srbiji (sa Generalnom unijom sklopljen i nepovoljan "lutrijski zajam" od realnih 24,585 miliona dinara za vraćanje dugova iz '60-ih i '70-ih).
9. 2. (28. 1. po j.k.) - Ruski ministar unutrašnjih poslova Loris-Melikov predao caru Aleksandru II projekt političke reforme.
1. 3. - Firma Cunard porinula putnički brod novog tipa SS Servia ("Srbija") - napravljen od čelika umesto gvožđa, prvi Cunardov brod sa električnim osvetljenjem (prvo putovanje 26. 11., služi do 1902).
12. 3. - Francisco García Calderón izabran za privremenog predsednika Perua u Limi - Nicolás de Piérola se nalazi u Ayacuchu gde pokušava da nastavi rat.
13. 3. - Šesti atentat na ruskog cara Aleksandra II: dvojica pripadnika "Narodne volje" bacila bombe na carevu kočiju - teško povređen, umire ubrzo zatim.
Novi car je Aleksandar III - vlada do 1894, odustaje od očevih planova za reformu (izabrana Duma će biti uvedena tek 1906.), pojačava represiju, stvara Ohranu.
Na mestu ubistva će biti podignuta Crkva Spasa na krvi.
16. 3.? - Osnovana železničko-saobraćajna škola u Beogradu.
19. 3. (kal.?) - U Srbiji donesen Zakon o Narodnoj biblioteci i Muzeju, predlagač je bio Stojan Novaković.
22. 3. - "Bontuov ugovor": posle burnih diskusija, srpska skupština je, pretpostavlja se uz podmićivanje, usvojila nepopularni ugovor sa Generalnom unijom o zajmu sredstava, kao i gradnji i eksploataciji pruge Beograd-Vranje (97 za, 57 protiv, 5 uzdržanih) - Generalna unija bankrotirala sledeće zime.
23. 3. - Požar u Operi u Nici usled curenja gasa, 200 mrtvih.
1. 5. - Uspostavljena prva telefonska centrala u Budimpešti, Nikola Tesla je glavni tehničar; ove godine mu se javila ideja rešenja motora na naizmeničnu struju bez komutatora.
5. 5. - Louis Pasteur prikazao svoju vakcinu protiv antraksa (ispostavlja se da je Henry Toussaint imao prvenstvo). Pasteur je kasnije tokom godine izabran u Francusku akademiju (stolica 17).
6. 5. (24. 4. po j.k.) - Srbija potpisuje trgovinski ugovor sa Austrougarskom (ratifikovan u Srbiji 17. 6.) - povoljan za austrougarsku industriju i srpsku poljoprivredu, bez uzajamnosti po pitanju statusa najpovlašćenije nacije.
7. 5. - Počinje Kijevski pogrom, najgori ove godine.
9. 5. (27. 4. po j.k.) - Bugarski knez Aleksandar I Batenberg smenjuje liberalnu vladu Petka Karavelova, postavlja ministra vojnog, ruskog generala Kazimira Ernrota (do jula) i najavljuje sazivanje Velikog narodnog sabranija.
11. 5. (29. 4.) - "Kontrareforme Aleksandra III": donesen je Manifest nepovredivosti samodržavlja - apsolutna careva vlast; pretpostavlja se da je inspirator manifesta Konstantin Pobedonoscev. Ministar unutarnjih poslova Mihail Loris-Melikov i vojni ministar Dmitrij Miljutin napuštaju rusku vladu ovog meseca.
16. 5. - Firma Siemens & Halske pustila u Berlinu prvi električni tramvaj na svetu (linija Lichterfelde–Kadettenanstalt).
17. 5. - Mithat Paša, bivši veliki vezir i guverner Sirije uhapšen pod optužbom za ubistvo sultana Abdulaziza - osuđen na smrt u junu, ali je pod pritiskom Britanaca poslat u iznanstvo u Taif.
Knez Carol I je sada kralj Rumunije
22. 5. (10. 5. po j.k.) - Krunisanje Karola I, kralja Rumunije.
1. 6. - U Srbiji Zakon o krčmarini (taksa na alkoholna pića).
7. 6. - Prvi sastanak Socijaldemokratske federacijeHenryja Hyndmana, prve organizovane socijalističke stranke u Britaniji.
8. 6. - Ugovor o Bosni i Hercegovini između Svete stolice i Austrougarske vlade o uvođenju svjetovne katoličke hijerarhije, car dobija pravo imenovanja nadbiskupa i biskupa (ranije su franjevci bili nosioci katoličanstva u BiH).
18. 6. - Muslimanska pobuna u Tunisu, marabuti proglašavaju džihad u Sfaxu, Gabèsu i Kairouanu, otpor traje do oktobra, kod plemena na krajnjem jugu do 1883.
11. 6. - Otvoreno Narodno kazalište u Pragu (Národní divadlo), izgorjelo već u kolovozu (ponovo otvoreno 1883).
13. 6. - Brod USS Jeannette smrvljen ledom - James Gordon Bennett, Jr. pokušavao da stigne do severnog pola, prošlog meseca je našao ostrva Henrietta i Jeannette u Istočnosibirskom moru.
W.P. Frith: "Privatno razgledanje u Kraljevskoj akademiji, 1881"
jun - Knez Milan u poseti Berlinu, Sankt Petersburgu i Beču, u Rusiji hladno primljen[1].
jun - Kurdski pobunjenik šeih Ubeydallah, koji je ratovao u Persiji, predao se osmanskom sultanu.
24. 6. - 3. 7. - Izbori za Ugarski sabor, nova pobeda vladajućih Liberala.
28. 6. (16. 6. po j.k.) - U Beogradu potpisana Tajna konvencija (ino. ministar Čedomilj Mijatović po volji kneza Milana, bez znanja vlade) - Srbija praktično zavisna od Austro-Ugarske, u zamenu za proglašenje kraljevine i mogućnost širenja u Makedoniji (objavljena 1893)[1].
28. 6. - Kodeks domorodaca (Code de l'Indigénat) ozvaničuje diskriminaciju starosedelaca u Francuskom Alžiru.
13. 7. - U Svištovu se sastalo bugarsko Drugo veliko narodno sabranije - dominiraju konzervativci izabrani uz pomoć nasilja i falsifikata, daju punomoćje knezu Aleksandru da sedam godina vlada dekretima, početak Režima punomoćja (→ bg, samo do 1883).
14. 7. - Pat Garrett ubio Billy Kida kod Fort Sumnera u Novom Meksiku.
15. 7. - Knez Milan Obrenović srebrnim budakom udario temelj Srpskim državnim železnicama na Mokroluškom potoku, nedaleko od današnje Gazele (prvi voz Beograd-Niš krenuo 1884).
4. 8. - U Sevilji navodno izmereno 50°C što bi bio evropski rekord (potvrđeno 46,6°).
4. 8. - U zadarskom srezu za Dalmatinski sabor izabran Ljubomir Vujnović, srpsko-autonomaški kandidat (pogoršanje srpsko-hrvatskih suprotnosti).
12. 8. - Bitka na Abi: dve egipatske čete pokušale uhvatiti Mahdija na adi Aba, južno od Kartuma, ali razbijene. Mahdi se zatim udaljava u Kordofan.
15. 8. - 15. 11. - Prva Međunarodna izložba elektriciteta u Parizu - prikazane nove naprave, održani i kongres na kome su definisani volt, om i amper.
26. 8. - North Borneo Chartered Company dobila na upravu Severni Borneo (današnji Sabah, Malezija).
30. 8. - Britanski parobrod RMS Teuton naleteo na greben kod Južne Afrike, 236 mrtvih.
Septembar/Rujan
5. 9. - Veliki požar u regionu Thumb američke države Mičigen, izgorelo 4.000km2 šume nakon čega su otkriveni indijanski petroglifi u okrugu Sanilac.
9. 9. - Pobuna Ahmeda Urabija i oficira u Egiptu, zahtevaju smenu ministara, novi ustav i veću vojsku, protive se mešanju od strane evropskih sila.
11. 9. - Eksploatacija škriljca izazvala klizište od koga je poginulo 114 ljudi u švajcarskom selu Elm.
19. 9. - Nakon smrti predsjednika Garfielda na čelo SAD dolazi dotadašnji potpredsjednik Chester Arthur (do 1885).
21. 9. - Potpisan Ahalski ugovor: Persija priznaje rusku aneksiju Horezma, granica je reka Atrek.
25. 9. - Ferdinand Adolf Kehrer izveo u Meckesheimu prvi moderni (konzervativni) carski rez.
26. 9. - Engleski grad Godalming dobio električnu energiju ("prvi grad na svetu sa javnim snabdevanjem električnom energijom" - vratiće se na gas 1884, struja definitivno od 1904).
13. 10. - Oživljavanje hebrejskog jezika: smatra se da je Eliezer Ben-Yehuda održao prvi razgovor na hebrejskom jeziku sa prijateljima u Parizu; kasnije tokom meseca se seli u Palestinu.
14. 10. - Zaključen Trgovinski ugovor između Kneževine Srbije i SAD, takođe i Konvencija o pravima, imunitetima i privilegijama konzularnih agenata (prva trgovina: šljive za kerozin).
14. 10. - Eyemouthska katastrofa: 189 ribara iz jugoistočne Škotske stradalo u oluji, najviše iz varoši Eyemouth.
24. 10. - Tony Pastor priredio u Njujorku uglađenu verziju varijetea, što se smatra rođenjem vodvilja.
27. 10. - Izbori za Rajhstag u Nemačkoj: najviše mandata ima katolička Partija centra.
28. 10. - Tuniski beg Muhammad III as-Sadiq abdicirao, nasleđuje ga Ali III ibn al-Husayn (do 1902).
30. 10. (18. 10. po j.k.) - Srpska vlada iz političkih razloga smenila mitropolita Mihaila, privremeno postavljen episkop negotinski Mojsej.
oktobar - Razrešena kriza srpske vlade nastala potpisivanjem Tajne konvencije - Čedomilj Mijatović prepustio inostrani resor predsedniku vlade Milanu Piroćancu.
Novembar/Studeni
1. 11. (20. 10. po j.k.) - Kalaj - Piroćančeva deklaracija (ublažavanje člana IV Tajne konvencije, koji govori da Srbija neće sklapati političke ugovore bez sporazuma sa Austrougarskom).
3 - 11. 11. - Okupacija Araukanije—ustanak Mapuchea je poslednja veća pobuna tih Indijanaca u Čileu.
4. 11. - Objavljen Privremeni odbrambeni zakon za BiH - uvedena vojna obaveza u okupiranoj BiH što izaziva veliko nezadovoljstvo stanovništva i ustanak u januaru.
5. 11. (24. 10. po j.k.) - Tajna izjava kneza Milana da će se pridržavati konvencije sa AU bez ikakvih dodataka.
6. 11. - U Beogradu osnovano Srpsko novinarsko društvo (pravila usvojena 21. 12.).
7. 11. (26. 10. po j.k.) - Testament Ilije Milosavljevića Kolarca postao pravosnažan, tako da Kolarčeva zadužbina može raspolagati novcem[2].
8. 12. - BečkiRingtheater izgoreo zbog curenja gasa, poginule najmanje 384 osobe - katastrofe izazvane gasom su podstrek za uvođenje električnog osvetljenja, kao i sigurnosnih zavesa.
15. 12. - Srušila se brana kod Perrégauxa u Francuskom Alžiru (današnja Mohammadia), 150 mrtvih.
25. 12. - Stampedo u Bazilici Svetog Križa u Varšavi izazvan lažnim upozorenjem na požar odnosi 29 žrtava - glasine dovode do napada na Jevreje i trodnevnog Varšavskog pogroma.
28. 12. - Virgil Earp teško povređen u zasedi (osveta za O.K. koral).
Kroz godinu
Austrijski car postavio Germana Anđelića za patrijarha srpskog i mitropolita karlovačkog, protivno većinskoj volji narodnog sabora.