From Wikipedia, the free encyclopedia
Keiserriket Japan (大日本帝國, Dai Nippon Teikoku – «Det store japanske rike»)[6] var den historiske japanske nasjonalstat[nb 2] som eksisterte fra Meijirestaurasjonen i 1868, til lovfestingen av dagens japanske grunnlov i 1947.[1]
大日本帝国 Dai Nippon Teikoku Keiserriket Japan | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Motto 五箇条の御誓文 «Eden i fem artikler» | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nasjonalsang Kimigayo 君が代 «Hans keiserlige majestets regjering» | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]()
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hovedstad | Tokyo | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Språk | Japansk | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Religion | De jure: ingen De facto: shintoisme[nb 1] Andre: japansk buddhisme | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Styreform | Daijō-kan[5] (1868–1885) Konstitusjonelt monarki (1890–1947)[1] Ettpartistat og militærdiktatur (1940–1945) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Keiser | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1868–1912 | Meiji (Mutsuhito) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1912–1926 | Taishō (Yoshihito) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1926–1947 | Shōwa (Hirohito) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Statsminister | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1885–1888 | Itō Hirobumi (first) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1946–1947 | Shigeru Yoshida (last) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Lovgivende forsamling | Keiserlig riksdag | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Overhus | Kizokuin | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Underhus | Shūgiin | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Historisk periode | Meiji-, Taishō- og Shōwaperioden | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Meijirestaurasjonen | 3. januar 1868 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Forfatning vedtatt | 29. november 1890 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Den russisk-japanske krig | 10. februar 1904 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Stillehavskrigen | 1941–1945 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Kapitulasjon | 2. september 1945 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Ny grunnlov | 2. mai 1947 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Areal | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1942 | 7 400 000 km² | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1920 | 77 700 000a km² | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Innbyggere | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1940 est. | 105 200 000b | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Valuta | Japansk yen, koreansk yen, taiwansk yen, japansk militæryen | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
I dag en del av | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Artikkelen inngår i serien om |
---|
![]() |
Perioder |
Tidlig tid Yayoi-perioden Konfun-perioden Asuka-perioden Atombombene over Hiroshima og Nagasaki Japans historie etter 1945 |
Keiserriket Japans kraftige industrialisering og militarisering under slagordet Fukoku Kyōhei (富國強兵 – «Berik landet, styrk de væpnede styrker») førte til deres fremvekst som stormakt og til etableringen av et kolonirike. Økonomiske og politiske problemer på 1920-tallet førte til militarismens fremvekst, noe som kulminerte i Japans medlemskap i aksemaktalliansen og erobringen av en stor del av Asia og stillehavsområdet. Ved makthøyden i 1942 kontrollerte keiserriket et landområde som dekket 7 400 000 kvadratkilometer, noe som gjorde det til en av de største maritime imperier i historien.[9]
Etter flere store militærsuksesser i Den andre kinesisk-japanske krig (1937–1945) og Stillehavskrigen, ble også keiserriket beryktet for sine krigsforbrytelser utført på de folk de erobret. Etter flere tap, og Sovjetunionens krigserklæring mot Japan og påfølgende invasjon av Mandsjuria, samt atombombingen av Hiroshima og Nagasaki, overgav keiserriket seg derimot til de allierte den 15. august 1945, noe som markerte slutten på andre verdenskrig. En perioden av alliert okkupasjon fulgte etter kapituleringen, og en ny grunnlov ble opprettet med amerikansk engasjement i 1947 som offisielt oppløste keiserriket. Okkupasjon og gjenoppbygging fortsatte godt utpå 1950-tallet, før dagens nasjonalstat hvis komplette tittel er «Staten Japan», eller bare Japan, ble igjen selvstendig.
De japanske keiserne i denne perioden, hvis regjering strakk seg fra Meiji- og Taishō-, og til en mindre grad Shōwaperioden, er idag kjent i Japan ved deres posthume navn, som sammenfaller med æraenes navn: keiser Meiji (Mutsuhito), keiser Taishō (Yoshihito), og keiser Shōwa (Hirohito).
Den tidligere staten blir ofte referert til som «Keiserriket/Keiserdømmet Japan», eller «Det japanske keiserrike/keiserdømme» på norsk. På japansk er staten referert til som Dai Nippon Teikoku – 大日本帝國,[6] som bokstavelig talt betyr «Det storjapanske keiserrike» (Dai – «store», Nippon – «japanske», Teikoku – «keiserrike»).
Betydningen er viktig i forhold til geografi, og dekker Japan og omkringliggende områder. Nomenklaturet «Keiserriket Japan» har eksistert siden anti-tokugawa-domenene Satsuma og Chōshū, som grunnla deres nye regjering under Meijirestaurasjonen, med den hensikt å opprette en moderne stat for å motstå vestlig herredømme.
Grunnet sitt navn i kanjitegn, og sitt flagg, ble det også gitt eksonymet «Solens (keiser)rike» (engelsk: Empire of the Sun).