Sankt Peterburgas (rus. Санкт-Петербург, prieškario Lietuvoje Petrapilis; 1914–1924 m. Petrogradas, 1924–1991 m. Leningradas) – miestas Šiaurės Vakarų Rusijoje, svarbus jūrų uostas; Leningrado srities centras. Įkurtas 1703 m. gegužės 27 d., tarp 1712–1728 m. ir 1732–1918 m. buvo Rusijos imperijos sostine. Antrasis pagal dydį Rusijos miestas, ketvirtasis pagal dydį Europos miestas ir pats šiauriausias milijoninis miestas. Mieste yra Pulkovo oro uostas, jūrų (prie Suomijos įlankos), upių (prie Nevos žiočių) uostai, 5 Sankt Peterburgo geležinkelio stotys. Išvystyta mašinų pramonė, juodoji ir spalvotoji metalurgija, chemijos, lengvoji, maisto, poligrafijos pramonė. Veikia metropolitenas, išplėtotas tramvajaus, troleibusų ir autobusų transportas.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Palace_Bridge_SPB_%28img2%29_Crop.jpg/640px-Palace_Bridge_SPB_%28img2%29_Crop.jpg)
- Anksčiau šis didmiestis vadinosi Peterburgu, Petrogradu. Panašiai vadinosi ir kaimelis prie Kauno, žr. Petrograda.
Sankt Peterburgas rus. Санкт-Петербург | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() | |
Valstybė | ![]() |
Įkūrimo data | 1703 m. gegužės 27 d. |
Gubernatorius | Aleksandras Beglovas |
Gyventojų | 5 351 935 |
Plotas | 1 439 km² |
Tankumas | 3 719 žm./km² |
Altitudė | 3 m |
Pašto kodas | 190000-199406 |
Tel. kodas | +7 812 |
Tinklalapis | (рус.) |
![]() | Sankt Peterburgas |
Kirčiavimas | Sánkt Peterbùrgas (buv. Petrogrãdas, Petrãpilis, Leningrãdas) |
Geografija
Sankt Peterburgas įsikūręs Nevos upės žiotyse, prie Suomijos įlankos (Baltijos jūra).
Po Sankt Peterburgo plėtros prijungus aplinkinius miestus, jo plotas išaugo daugiau kaip dvigubai, ir užima 1439 km² teritoriją, bet tankiau užstatyta teritorija sudaro 650 km².
Centriniai miesto rajonai virš jūros lygio iškilę 1–5 metrus, šiaurinio pakraščio rajonai 5–30 m virš jūros lygio, pietų ir pietvakarių pakraščio rajonai 5–22 m virš jūros lygio. Pati aukščiausia pakyluma yra pietvakarių pakraščio Krasnoje selo rajone, esančiose Dudergovskio aukštumose, ši vieta iškylusi 176 m virš jūros lygio.[1] Krasnoje selo rajonas yra Didžiojo Sankt Peterburgo administracinių ribų sudėtinė dalis.
Istorija
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/English_map_of_St._Petersburg_in_1834.jpg/640px-English_map_of_St._Petersburg_in_1834.jpg)
Miestą įkūrė Rusijos caras Petras I 1703 m. gegužės 27 d. [pagal J.K.: gegužės 16 d.],[2] atkovojus šias žemes iš Švedijos. Miestą pavadino savo globėjo Šv. Petro garbei. Miestas iškart tapo Rusijos sostine (1712–1728 m. ir 1732–1918 m.), svarbiu prekybos su Vakarais uostu. 1724 m. caras įkūrė akademinį universitetą ir mokslų akademiją. XIX a. pabaigoje nutiestas Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis. Buvo gubernijos ir generalgubernijos centras.
Petrograde 1917 m. įvyko Vasario ir Spalio revoliucijos. Antrojo pasaulinio karo metu miestą 871 dieną buvo apsupę vokiečiai, miestas gyveno blokados sąlygomis. 1945 m. suteiktas miesto-didvyrio vardas.
1955 m. buvo atidarytas metropolitenas.
Miesto istorinis centras nuo 1990 m. yra UNESCO pasaulio kultūros vertybių sąraše.
1991 m. birželio 12 d. miesto gyventojai balsavo referendume už tai, kad vietoje Leningrado būtų sugrąžintas istorinis miesto vardas – Sankt Peterburgas.
Architektūra
Mieste daug XVIII – XIX a. architektūros ansamblių: Petropavlovsko tvirtovės kompleksas, Smolnis, Rūmų aikštė su Žiemos rūmais ir Aleksandro kolona, Senato aikštė su paminklu Petrui I ir Šv. Izaoko katedros soboru, Nevos prospekto ansamblis, Kazanės soboras, Ostrovskio aikštė su Akademiniu dramos teatru ir Rusijos nacionaline biblioteka, Menų aikštė su Rusų muziejumi, Marso lauku, Vasaros sodu ir Inžinierių pilimi.
Klasicizmo paminklai: Dailės akademija (1764–1788 m.), Admiralitetas (1806–1823 m.), Kalnų institutas (1806–1811 m.), Narvos vartai (1827–1834 m.), daug tiltų (taip pat ir pakeliamų). Sankt Peterburgo priemiesčiuose yra rūmų ir parkų ansambliai (Peterhofas, Puškinas arba Carskoje Selo, Gatčina ir kt.).
- Rūmų aikštėje stovinti Aleksandro kolona
- Šventojo Mykolo katedra
- Šventojo Mykolo pilis
- Peterhofo rūmai
Kultūra
Sankt Peterburge yra Rusijos mokslų akademijos centras, daug mokslo institutų, 43 aukštosios mokyklos (tarp jų – universitetas, konservatorija). 16 profesionalių teatrų (žymiausi – operos ir baleto, dramos), didelės bibliotekos (nacionalinė biblioteka, mokslų akademijos biblioteka), 43 muziejai (žymiausi – Ermitažas, antropologijos ir etnografijos, mokslo ir tyrimų), vienas seniausių šalyje Leningrado zoologijos sodas.
- Muziejinis laivas „Aurora“
Sportas
Sankt Peterburge vyko 2000 m. ir 2016 m. Pasaulio ledo ritulio čempionatas. Sužaistos 2017 m. FIFA konfederacijų taurės ir XXI pasaulio futbolo čempionato varžybos.
Miestas turi UEFA Europos lygoje ir Rusijos Premjer lygoje žaidžiantį FK Zenit Sankt-Peterburg futbolo klubą, Kontinentinėje ledo ritulio lygoje besivaržantį SKA Sankt-Peterburg ledo ritulio klubą bei Vieningoje lygoje ir Eurolygoje dalyvaujančią BC Zenit Sankt-Peterburg krepšinio komandą. Kiti mažiau pajėgūs klubai: FK Dinamo Sankt-Peterburg, BC Spartak Sankt-Peterburg.
- Sankt Peterburgo ledo rūmai
Gyventojai
![]() ![]() | |||||||
1765 m. | 1780 m. | 1800 m. | 1825 m. | 1840 m. | 1852 m. | 1870 m. | 1891 m. |
---|---|---|---|---|---|---|---|
150 300 | 174 800 | 220 200 | 424 700 | 470 200 | 532 200 | 668 000 | 1 033 600 |
1897 m.sur. | 1910 m. | 1916 m. | 1920 m. | 1935 m. | 1941 m. | 1942 m. | 1944 m. |
1 264 920 | 1 905 600 | 2 415 700 | 740 000 | 2 715 700 | 2 992 000 | 2 432 000 | 546 000 |
1949 m. | 1979 m.sur. | 1991 m. | 2002 m.sur. | 2011 m. | 2021 m. | - | - |
2 218 000 | 4 588 183 | 5 007 469 | 4 661 219 | 4 899 344 | 5 384 342 | - | - |
Tautinė sudėtis
2010 m. gyveno 4 879 566 žmonės:[3]
|
1989 m. gyveno 4 990 749 žmonės:[4]
|
1897 m. gyveno 1 264 920 žmonės: |