Balandžio 18 yra 108-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 109-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 257 dienos.
Šventės
- Tarptautinė paminklų apsaugos diena.
- Pasaulinė radijo mėgėjų diena
Vardadieniai
Apolonijus – Eitvilas – Girmantė – Undinė – Žara – Kaributas
Gimimo dienos
- 1600 m. – Kazimieras Simonavičius, artilerijos inžinierius, raketų išradėjas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras ir karininkas (m. 1651 m.).
- 1814 m. – Eustachijus Tiškevičius, grafas, istorikas, kolekcininkas, archeologas, Lietuvos archeologijos pradininkas, Vilniaus laikinosios archeologinės komisijos ir Vilniaus senienų muziejaus steigėjas (m. 1873 m.).
- 1827 m. – Jokūbas Geištoras, Lietuvos 1863 m. sukilimo veikėjas (m. 1897 m.).
- 1838 m. – Juozas Gedminas, XIX a. lietuvių liaudies akmeninių memorialinių paminklų meistras (m. 1913 m.).
- 1855 m. – Jonas Jurgis Bulota, Lietuvos visuomenės ir karinis veikėjas, generolas, veterinarijos gydytojas (m. 1942 m.).
- 1869 m. – Jurgis Milančius, vaistininkas ir knygnešys, visuomenininkas ir lietuviškos savimonės puoselėtojas (m. 1956 m.).
- 1876 m. – Jurgis Šlapelis, lietuvių kalbininkas, vertėjas, gydytojas, pedagogas, kultūros ir politinis veikėjas (m. 1941 m.).
- 1898 m. – Steponas Jankauskas, Lietuvos zoologas hidrobiologas, gamtos mokslų daktaras (m. 1984 m.).
- 1908 m. – Rimtas Kalpokas, Lietuvos tapytojas, grafikas (m. 1999 m.).
- 1910 m. – Natalija Likevičienė, Lietuvos zoologė, biologijos mokslų kandidatė (m. 1977 m.).
- 1924 m. – Kazimieras Ilginis, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
- 1927 m. – Jurgis Viščakas, Lietuvos fizikas, fizikos ir matematikos mokslų daktaras, akademikas (m. 1990 m.).
- 1934 m. – Juozas Karvelis, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
- 1937 m. – Liucija Gražina Drąsutienė-Ramonaitė, Lietuvos pianistė, humanitarinių mokslų daktarė, profesorė.
- 1938 m. – Jonas Mačys, Lietuvos ir Vilkaviškio raj. politinis bei visuomenės veikėjas, Lietuvos Nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras.
- 1939 m. – Romualdas Granauskas, prozininkas, dramaturgas.
- 1940 m. – Česlovas Mančinskas, Lietuvos istorikas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
- 1941 m. – Genovaitė Puzinienė, Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
- 1947 m. – Irena Gražulytė, choro dirigentė ir pedagogė.
- 1949 m. – Valdas Stanislovas Laurinavičius, Lietuvos biochemikas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
- 1951 m. – Jonas Kalinauskas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1952 m.:
- 1955 m. – Emilija Sakadolskienė-Pakštaitė, pedagogė ir chorvedė, muzikologė, muziko Balio Pakšto duktė.
- 1956 m. – Arvydas Juozaitis, filosofas, rašytojas, publicistas, sportininkas, politinis ir visuomenės veikėjas, humanitarinių mokslų daktaras.
- 1957 m.:
- 1962 m. – Rima Čelkonienė, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1963 m. – Jonas Kuzminskas, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1964 m. – Artūras Kašalynas, Lietuvos ir Lazdijų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1965 m.:
- 1966 m.:
- 1967 m. – Audrius Siaurusevičius, žurnalistas, Lietuvos radijo ir televizijos vadovas (nuo 2008 m. balandžio 1 d.).[1].
- 1973 m. – Vaidas Molotokas, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1988 m. – Tomas Jaskys, Lietuvos futbolo žaidėjas, žaidžiantis puolėjo pozicijoje. Nuo 2006 m. balandžio mėn. atstovauja FK Alytis Alytus. Ūgis 171 cm, svoris 67 kg.
- 1989 m. – Simas Buterlevičius, Lietuvos krepšininkas priklausantis Vilniaus „Lietuvos Ryto“ krepšinio klubui.
Neaprašyti
- 1906 – Jonas Šukys, prozininkas (m. 1987 m.);
- 1931 – Pranas Sasnauskas, rašytojas;
- 1933 – Albinas Načiulis, dailininkas grafikas;
- 1937 – Jurgis Buitkus, prozininkas (m. 2007 m.);
- 1970 – Alvydas Petrauskas, skulptorius.
Mirtys
- 1267 m. – Vaišelga, Lietuvos didysis kunigaikštis, vyriausias Mindaugo sūnus. Valdė 1264–1267 m (g. 1223 m.).
- 1747 m. – Vladislovas Daukša, mokyklinių dramų autorius, panegirikų eiliuotojas (g. 1677 m.).
- 1757 m. – Kazimieras Juraga-Giedraitis, SJ, Lietuvos filosofas, teologas, filosofijos daktaras (g. 1700 m.).
- 1898 m. – Ipolitas Jundzilas, Lietuvos gydytojas chirurgas (g. 1846 m.).
- 1932 m. – Edvardas Sokolovskis, Lietuvos spaudos ir politinis veikėjas (g. 1878 m.).
- 1956 m. – Veronika Dagelytė-Valatkienė, Lietuvos dainininkė (sopranas) (g. 1911 m.).
- 1962 m. – Tadas Budraitis, kunigas, muzikos pedagogas, chorvedys (g. 1897 m.).
- 1965 m.:
- 1969 m. – Aleksandras Gudaitis-Guzevičius, tarybinis partinis ir NKVD veikėjas, rašytojas (g. 1908 m.).
- 1980 m. – Kazys Germanas, Lietuvos valstybės veikėjas, inžinierius (g. 1897 m.).
- 1983 m. – Danutė Marija Nasvytytė, Lietuvos šokėja, choreografė, pedagogė, Australijos lietuvių visuomenės veikėja. Išraiškos šokio pradininkė Lietuvoje (g. 1916 m.).
- 1987 m. – Jonas Beinoris, vargonininkas ir chorvedys (g. 1919 m.).
- 1996 m. – Jonas Boruta, Lietuvos inžinierius, pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas (g. 1915 m.).
- 2009 m. – Bronius Talačka, lietuvių aktorius, scenaristas, režisierius (g. 1935 m.).
- 2013 m. – Vytautas Šapranauskas, Lietuvos teatro ir kino aktorius, TV laidų vedėjas, humoristas (g. 1958 m.).
- 2023 m. – Algimantas Balilionis, Lietuvos futbolo treneris (g. 1942 m.).[2]
Neaprašyti
- 1890 – Mikalojus Godliauskis, vertėjas iš lenkų kalbos (g. 1818 m.);
- 1953 – Edvardas Daučiūnas-Jokeris, rezistencinio pasipriešinimo dalyvis, Vyčio apygardos Gedimino rinktinės vadas (1951–1953 m.) (g. 1922 m.).
Gimimo dienos
- 359 m. – Gracianas (Gratian), Romos imperatorius (m. 383 m.);
- 588 m. – K'an II, majų valdovas (m. 658 m.);
- 1772 m. – Davidas Rikardas, britų politinis ekonomistas, kuriam priskiriamas ekonomikos susisteminimas; vienas įtakingiausių klasikinės ekonomikos atstovų. Taip pat jis buvo verslininkas, finansininkas ir spekuliantas, stebinęs didele sėkme (m. 1823 m.).
- 1902 m. – Menachem Mendelis Schneersonas, Haredi judaizmo rabinas, buvęs septintasis Chabad Lubavitč dvasinis vadovas bei Rebbe (kai kurie hasidai jį laikė žydų mesiju) (m. 1994 m.).
- 1904 m. – Peteris Barisonas, latvių kompozitorius, pedagogas (m. 1947 m.).
- 1905 m. – George Herbert Hitchings, 1988 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[3] (m. 1998 m.).
- 1926 m. – Arsenijus Čanyševas, dabarties filosofas, Maskvos valstybinio universiteto profesorius (m. 2005 m.).
- 1940 m.:
- 1942 m. – Karlas Johenas Rintas, austrų Formulė-1 lenktynininkas, pasaulio čempionas 1970 m. (m. 1970 m.).
- 1979 m.:
- 1981 m. – Milanas Jovanovičius, Serbijos futbolininkas, rungtyniaujantis kairiojo krašto saugo pozicijoje. Anglijos klubo Liverpool FC žaidėjas.
- 1984 m. – Felix Katongo, futbolininkas, Zambijos rinktinės ir Pietų Afrikos klubo Mamelodi Sundowns FC saugas.
- 1986 m. – Ugis Avotinš, Latvijos ledo ritulio vartininkas.
- 2007 m. – Princas Lerotholi David Mohato Bereng Seeiso, pirmasis Lesoto karaliaus Letsie III ir karalienės Masenate Mohato Seeiso sūnus.
Mirtys
- 1335 m. – Liuteris fon Braunšveigas, VOkiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras (g. 1275 m.).
- 1864 m. – Juris Alunanas, latvių poetas, kalbininkas, istorikas. Vienas aktyviausių jaunalatvių veikėjų (g. 1832 m.).
- 1955 m. – Albertas Einšteinas, vokiečių fizikas, suformulavęs specialiąją reliatyvumo teoriją, o vėliau ir bendrąją reliatyvumo teoriją (g. 1879 m.).
- 1958 m. – Maurice Gustave Gamelin, Prancūzijos generolas, vyriausiasis kariuomenės vadas Antrojo pasaulinio karo pradžioje (g. 1872 m.).
- 1993 m. – Masahiko Kimura, vienas garsiausių dziudo meistrų (170 cm; 85 kg).[4][5][6] (g. 1917 m.).
- 2002 m. – Turas Hejerdalas, žymus norvegų keliautojas ir mokslininkas antropologas. Kelių knygų autorius (g. 1914 m.).