A szecesszió kivonulást, elkülönülést jelent, utalva arra, hogy 1897-ben Bécsben negyvenkilenc művész kivonult a városi művészeti központból, hogy új művészetet teremtsen. A századforduló jellegzetes képző- és iparművészeti, valamint irodalmi irányzata stílusként nehezen értelmezhető, historizmus- és eklektikaellenes mozgalom, ami minden országban másként nyilvánult meg. Sokáig a 19. század összekuszálódott végének vagy a 20. század tisztázatlan kezdetének tekintették. Önálló értékeire az 1970-es évektől figyeltek föl. Felmerült többek között az az értelmezési lehetőség, hogy a szecesszió az avantgárd legkorábbi fázisa. Az irányzatról kialakult negatív vélemények máig nehezítik az értékelést, a helyzetet pedig tovább bonyolítja, hogy 20. században és napjainkban is a szecesszió fokozatosan, majd egyre tömegesebben a kereskedelmi képzőművészet és a giccs forrásává vált.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Alfons_Mucha_-_Monaco_Monte_Carlo.jpg/640px-Alfons_Mucha_-_Monaco_Monte_Carlo.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Budapest_Gresham_Hotel.jpg/640px-Budapest_Gresham_Hotel.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/T%C3%BCnd%C3%A9rpalota.jpg/640px-T%C3%BCnd%C3%A9rpalota.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Cifra_Palota.jpg/640px-Cifra_Palota.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/B%C3%A9csi_vad%C3%A1szati_ki%C3%A1ll%C3%ADt%C3%A1s%2C_1910%2C_magyar_pavilon.jpg/640px-B%C3%A9csi_vad%C3%A1szati_ki%C3%A1ll%C3%ADt%C3%A1s%2C_1910%2C_magyar_pavilon.jpg)
A szecesszió fogalma először még nem a művészetben, hanem a 19. századi amerikai történelemben lett ismert, ezzel a jelzővel illették ugyanis az Amerikai Konföderációs Államok kiválását, valamint az ezzel kapcsolatos eszméket és az azokat hirdető személyeket.
Az amerikai polgárháború után megszűnő Konföderációval a kifejezés is kissé feledésbe merült, míg harminc évvel később az európai művészvilág révén újra ismertté nem vált, szinte el is feledtetve korábbi szerepét.
A szecesszió sokkal inkább egy művészeti irányzat, egy világkép, mint egységes stílus. A szó maga latin eredetű (sēcēdō, sēcēdere: kivonulni). Kivonulást, elszakadást jelent mindattól, amit a korabeli akadémikus művészet képviselt, és a hazugnak tartott historizmustól (neoreneszánsz, neobarokk, neogótikus stb. stílusok).
Első felbukkanása a művészetben John Ruskin (1819-1900) angol író nevével függ össze, aki számtalan könyvet, írást hagyott hátra az irodalomról, a festészetről, az építészetről, a szobrászatról és esztétikáról. Könyveiben felvetett ötletei először az Arts and Crafts (magyar nyelven: Művészetek és kézművesség) mozgalmában realizálódtak és váltak populárissá a művészek körében. Írásai alapján alakultak ki a szecessziós stílus fő motívumai, illetve a természethez fordulás újra felfedezése is.
Főbb jellemzői: nagymértékű stilizálás, a növényi vagy geometrikus mintákra építő hullámzó ornamentika, hangsúlyos, élénk színek alkalmazása, „organikus” jellegű formálás. A szecessziós épületeken kevés a derékszög, a tervezők sokkal inkább kedvelték a lágy, gömbölyded formákat.
A szecessziós stílust Európa különböző területein más és más névvel illették. Míg az Osztrák–Magyar Monarchiában a Sezession szót alkalmazták (egy bécsi kiállítási épület neve volt ez, ahol az akadémizmussal szembehelyezkedő művészek állították ki műveiket), addig Franciaországban az art nouveau („új művészet”), Nagy-Britanniában pedig a modern style („modern stílus”) volt az elfogadott elnevezés (ma az angoloknál is az art nouveau kifejezés használatos). Németországban a Jugendstil (a müncheni „Jugend”, azaz „Fiatalság” című folyóirat után) és a Wellenstil („hullámstílus”), Spanyolországban a Modernismo, Olaszországban a stile floreale („virágos stílus”) és a stile Liberty, az Amerikai Egyesült Államokban pedig a Tiffany style elnevezés terjedt el.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/SF_-_Nacimiento.jpg/640px-SF_-_Nacimiento.jpg)
Az építészetben és az iparművészetben egyaránt a tartalom és a forma közeledését hozta a szecesszió. Mind a használati tárgyak, mind az épületek tervezése során a funkcióból indultak ki, és ennek megfelelően alakították a formát.
Ausztria szecessziós építészete
Ausztriában (akkor Osztrák–Magyar Monarchia) a Bécsi Iskola mesterei jutottak vezető szerephez:
- Otto Wagner (1841-1918): a bécsi szecesszió vezető építészmestere, kiemelkedő épületei Bécsben a Majolikahaus, az Ankerhaus és a Wiener Stadtbahn 30 megállóhelye, köztük a Karlsplatz Pavilonjai.
- Joseph Hoffmann (1870-1956): a Stocklet Palota és a Kapfenbergi Színház elkészítője.
- Adolf Loos: a bécsi Steinerhaus építője.
- Joseph Maria Olbrich: a "Sezession" épülete Bécsben.
A katalán modernisme
Európában elsősorban Antoni Gaudí (1852-1926) katalán építész nevét szokták említeni, mint a szecesszió egyik legérdekesebb, legeredetibb egyéniségét. Gaudí zseniális épületei ma is csodálatra késztetik az embereket: évente százezrek zarándokolnak el, hogy műveit megtekintsék. Legfontosabb épületei: a Sagrada Família, a Güell park, a Casa Milà és a Casa Batlló (Barcelona).
A katalán modernizmus további meghatározó egyéniségei Josep Puig i Cadafalch és Lluís Domènech i Montaner voltak.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Victor_Horta_M%C3%BAzeum%2C_Br%C3%BCsszel.jpg/640px-Victor_Horta_M%C3%BAzeum%2C_Br%C3%BCsszel.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Paul_Hankar_tervez%C3%A9s%C5%B1_h%C3%A1z_Br%C3%BCsszelben.jpg/640px-Paul_Hankar_tervez%C3%A9s%C5%B1_h%C3%A1z_Br%C3%BCsszelben.jpg)
Angol szecessziós építészet
Angol építészek:
- Charles Rennie Mackintosh (1868-1928): a Glasgow-i Művészeti Iskola megépítője
- Henry Hobson Richardson
- Arthur Makmurdo (1851-1942)
- Richard Norman Show
Belgium szecessziós építészete
Belga építészek:
- Victor Horta (1861-1947): legnevesebb alkotásai Brüsszelben a Maison Solvay, a Palais d'Aubecq és a Tassel–ház, a Horta Múzeum stb.
- Henry van de Velde (1863-1957): univerzális alkotó, iparművész, építész és festőművész, leghíresebb épületei: Bloemenwerf (Uccle – Hollandia) és Haus Leuring (Sveningen – Hollandia)
- Paul Hankar (1861-1901) szecessziós épületein sok iparművészeti technikát alkalmazott (Hankar házak)
Francia szecessziós építészet
Francia építészek:
- Hector Guimard (1867-1942) – a párizsi Metró alkotója
- Émile André (1871-1933) – a Nancy Iskola képviselője
Német szecessziós építészet
Német építészek:
- Joseph Maria Olbrich (1867-1908): a bécsi szecessziós csoport egyik alapító tagja, a Darmstadti Művészkolónia létrehozója
- August Endell (1871-1925): a Müncheni Iskola képviselője, jelentős alkotása az Elvira Haus (München)
Magyar szecessziós építészet
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Iparm%C5%B1v%C3%A9szeti_m%C3%BAzeum_1.jpg/640px-Iparm%C5%B1v%C3%A9szeti_m%C3%BAzeum_1.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/SzegedZsinagoga.jpg/640px-SzegedZsinagoga.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Kv%C3%A1r_Kakasos_templom.jpg/320px-Kv%C3%A1r_Kakasos_templom.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Re%C3%B6k4KJ.jpg/320px-Re%C3%B6k4KJ.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/MagyarEde13KJ.jpg/640px-MagyarEde13KJ.jpg)
Magyarországon a szecessziót elsősorban Lechner Ödön (1845-1914) nevével kapcsolják össze. Ő a legismertebb, legnagyobb hatású szecessziós építészünk, egyúttal a stílus magyar irányzatának kezdeményezője. Néhány jelentősebb épülete:
- Iparművészeti Múzeum, Budapest IX., Üllői út
- Földtani Intézet, Budapest XIV., Stefánia út
- Postatakarékpénztár, Budapest V., Hold utca (ma a Magyar Államkincstár épülete)[1]
- Városháza, Kecskemét
- Törley-mauzóleum (Budapest)
- Kék templom, Pozsony
- Magyar Szecesszió Háza (állandó kiállítás és kávéház korabeli bútorokkal, Budapest V. Honvéd u. 3).
Lechner Ödön hatása óriási volt, gyakorlatilag egyidejűleg számolta fel az eklektikus törekvéseket és tette népszerűvé a szecessziót, mint nemzeti stílust. Követői egész Magyarországon akadtak. A Lechner-iskola a Felvidéktől a Bácskáig és Erdélyig számos nagyszerű középületet hagyott maga után. Ekkor épült például szecessziós stílusban a kiskunfélegyházi, a szabadkai és a marosvásárhelyi városháza. Az úri középosztály körében divatossá vált a szecesszió, ennek hatására a mezővárosokban élő tehetősebb polgárság igyekezte utánozni őket. Temesváron, Marosvásárhelyen, Kiskunfélegyházán, Kecskeméten, Tiszakécskén, Kiskunhalason számos szecessziós lakóházat találunk.
További neves magyar, szecessziós stílusban alkotó építészek:
- Baumhorn Lipót
- Mintegy 22 zsinagógát tervezett mór-arab-mediterrán elemekkel vegyített szecessziós stílusban, közülük egyik legszebb a szegedi zsinagóga.
- Jakab Dezső és Komor Marcell
- Közigazgatási Palota és Kultúrpalota, Marosvásárhely
- Szabadkai városháza
- Dévai színház
- Iparosotthon, Kecskemét
- Kós Károly
- Kőrössy Albert Kálmán
- A budapesti Kölcsey Ferenc Gimnázium épülete
- Tündérpalota, Budapest, Könyves Kálmán körút 40.
- Lajta Béla
- Vakok Intézete, Budapest, Mexikói út 60.
- Magyar Ede
- Márkus Géza
- Medgyaszay István
- Mende Valér
- Morbitzer Nándor és Vas József
- Quittner Zsigmond
- Gresham-palota, Budapest
- Raichle J. Ferenc
- Gróf-palota, Szeged (műemlék)
- Székely László
- Hungária fürdő, mai nevén Neptun fürdő - más néven „Székely Ház”, Temesvár
- Zrumeczky Dezső
- A Fővárosi Állat- és Növénykert számos épülete Kós Károllyal együtt
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Klimt-Apfelbaum_I.jpg/640px-Klimt-Apfelbaum_I.jpg)
Neves festők, grafikusok, illusztrátorok (válogatás)
- Alfons Mucha (1860-1939), cseh festőművész
- Gustav Klimt (1862-1918), osztrák festő, a Vereinigung bildender Künstler Österreichs Sezession nevű egyesület alapítója
- Jan Toorop, holland festő
- Katalán festők: Ramón Casas i Carbó (1866-1932), Santiago Rusinol i Prats (1861-1931), Isidre Nonell
- Aubrey Beardsley (1872-1898), angol grafikus, illusztrátor, a szecessziós grafika legnagyobb hatású mestere
- Henri de Toulouse-Lautrec: francia posztimpresszionista festő, grafikai munkásságával a szecesszió előfutára
- További francia festők: (a francia art nouveau a posztimpresszionizmus körébe tartozók) Georges Seurat, Émile Bernard, Georges de Feure, Félix Vallotton, Victor Prouvé
- Stanisław Wyspiański (1869-1907) lengyel festő (egyben drámaíró és költő is)
- Jozef Mehoffer (1869-1946) lengyel festő
Magyar festők, grafikusok (válogatás)
- Rippl-Rónai József (1861-1927) – második festői korszakában a legjelentősebb képviselője a stílusirányzatnak
- Vaszary János (1867-1937) szintén posztimpresszionista, de egy korszakában ő is híve az irányzatnak
- Kernstok Károly korai művei és ablaküveg-terveivel kapcsolódik
- Körösfői-Kriesch Aladár (1863-1920) – a gödöllői iskola képviselője
- Nagy Sándor (1869-1951) – a gödöllői iskola képviselője
- Faragó Géza festő, plakáttervező
- Róth Miksa üvegfestő
- Gulácsy Lajos (1882-1932) festményei is rokoníthatók a szecesszióval, bár nem tartozott egy iskolához vagy irányzathoz sem.
- Horti Pál (1865 - 1907) alkotásai az iparművészet minden ágát (bútor, kerámia- és zománcművészet) képviselik.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/Window_with_flower_motives_from_the_Villa_Alp%C3%A1r.jpg/640px-Window_with_flower_motives_from_the_Villa_Alp%C3%A1r.jpg)
A kerámiadíszítésre, az üvegfestésre, a csipkekészítésre, az ötvösművészetre, kisplasztikákra és az épületek belső dekorációjának kivitelezésére (bútorok) számtalan példa akad a korból.
Neves iparművészek
Az Amerikai Egyesült Államokban
- Louis Comfort Tiffany (1848-1933)
Angliában
- William Morris (1834–1896)
- James Abbott McNeill Whistler (1834-1903) dekoratőr
Franciaországban
- Auguste Daum (1854–1909) üveg – és kerámiamunkák
- Émile Gallé (1846–1904) üveg és kerámiamunkák
- Albert Louis Dammouse – kerámiamunkák
- Louis Majorelle (1859–1928) – bútorok készítése
- L. Falise – ötvösművész
- Henri Vever – ékszerész
- René Lalique – üvegművész
Magyarországon
- Toroczkai Wigand Ede az építészet mellett az iparművészetnek is kiváló mestere volt, híres nemes anyagokkal díszített (ezüstberakás, rózsa- és cédrusmarketéria) ebédlőszekrénye 1903-ból.
- Kozma Lajos építész iparművészként is jeles alkotó, nevezetes a Rózsavölgyi Zeneműbolt berendezéséhez készített karosszéke, amelynek háttámlájára stilizált növényi díszítményeket faragott, amely egyben a magyar népi művészethez is kötődik.
- Zsolnay Vilmos kerámiáiról híres
- A Herendi Porcelánmanufaktúra a porcelán edényekről és kisplasztikákról nevezetes
- A Szontagh testvérekhez fűződik a csetneki csipke
- Csetneki csipke a szecesszió jegyében
- Tiffany üveg
- Kerámiadíszítés brüsszeli lakóházon
- Art nouveau kerítéslánc – Elisabeth Park – Brüsszel
A szépirodalmi szecesszióban elsőrendű szerep jut az esztétikumnak, az események és cselekmények részletekbe menő ábrázolásával szemben. Az irodalmi műveket nagyvonalú, laza szerkesztés, bővített mondatok, jelzőhalmozás, allegóriák, hangulati túlfűtöttség, finomság, a távol-keleti és ó-európai kultúrák motívumai jellemzik. Az irodalmi szecesszió stíluseszményének gyökerei az 1883-ban Brüsszelben Les Vingts (A Huszak) néven alakult csoportosuláshoz köthető. Franciaországban a Revue Blanche, Németországban a Jugend, a Simplicissimus és a Pan Insel, Ausztriában pedig a Ver Sacrum című lapokhoz kötődő irodalmi kör járult hozzá az irodalmi szecesszió kibontakozásához. Legjelentősebb képviselői közé tartozott a belga Maurice Maeterlinck és Émile Verhaeren, az angol Algernon Charles Swinburne, az ír Oscar Wilde, a francia Paul Claudel, az osztrák Arthur Schnitzler, Hugo von Hofmannsthal és Rainer Maria Rilke. A magyar irodalomban elsősorban Bródy Sándor, Szomory Dezső és Krúdy Gyula prózájában, illetve Ady Endre, Babits Mihály és Juhász Gyula lírájában mutatkoznak meg a szecesszió stílusjegyei.[2] Bródyt, Krúdyt, Szomoryt egy tágabb körbe, az impresszionizmushoz sorolja Szerb Antal, majd Adynál, Babitsnál, Juhász Gyulánál kifejti azt is, hogy nem egyetlen stílusirány letéteményesei.[3]
- Art nouveau
- kovácsolt vas
- erkélyek
- Brüsszelben
- Emléktábla
- Szecessziós buszmegálló – Brüsszel
- Art nouveau lakásbelső
- Hangszerek háza – utcafront részlet
- Szecesszió Kőbányán: a Szent László Gimnázium
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.