Loading AI tools
מועצה אזורית בנפת באר שבע, ישראל מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
מועצה אזורית אשכול היא מועצה אזורית בישראל. מועצה אזורית אשכול משתרעת מקיבוץ בארי בצפון ועד חולות עגור בדרום, מנחל הבשור במזרח ועד רצועת עזה והגבול הבינלאומי עם מצרים במערב. שטח המועצה הוא כ־1,000 קמ"ר, מתוכו 284 קמ"ר קרקע חקלאית מעובדת. זו המועצה המערבית בישראל.
![]() | |||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||
מדינה | ![]() | ||||||||||||||||||||||||
מחוז | הדרום | ||||||||||||||||||||||||
מעמד מוניציפלי | מועצה אזורית | ||||||||||||||||||||||||
מספר יישובים במועצה | 32 | ||||||||||||||||||||||||
- דירוג מועצות אזוריות לפי מס. יישובים[1] | 5 | ||||||||||||||||||||||||
ראש המועצה | גדי ירקוני | ||||||||||||||||||||||||
תאריך ייסוד | 1951 | ||||||||||||||||||||||||
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יולי 2024 (אומדן)[2] | |||||||||||||||||||||||||
- אוכלוסייה | 15,720 תושבים | ||||||||||||||||||||||||
- דירוג אוכלוסייה ארצי[1] | 132 | ||||||||||||||||||||||||
- שינוי בגודל האוכלוסייה | 2.2% בשנה | ||||||||||||||||||||||||
- מאזן מפוני חרבות ברזל[3] | -11.27 אלפי תושבים | ||||||||||||||||||||||||
- צפיפות אוכלוסייה | 21.3 תושבים לקמ"ר | ||||||||||||||||||||||||
- דירוג צפיפות ארצי[1] | 244 | ||||||||||||||||||||||||
תחום שיפוט[4] | 737,040 דונם | ||||||||||||||||||||||||
- דירוג ארצי[1] | 6 | ||||||||||||||||||||||||
![]() מפת היישובים של מועצה אזורית אשכול בירוק - מיקום בניין המועצה | |||||||||||||||||||||||||
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021[5] |
6 מתוך 10 | ||||||||||||||||||||||||
- דירוג ארצי[1] | 96 | ||||||||||||||||||||||||
מדד ג'יני לשנת 2019[4] |
0.3957 | ||||||||||||||||||||||||
- דירוג ארצי[1] | 144 | ||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||
|
פרופיל מועצה אזורית אשכול נכון לשנת 2020 באתר הלמ"ס | ||||||||||||||||||||||||
http://www.eshkol.info |
המועצה הוקמה בשנת 1951 בשם "חבל מעון", על-שם היישוב העתיק מעון שהיה קיים בתחומה. ב-19 באוגוסט 1969 הוחלף שמה[6] ל"מועצה אזורית אשכול" לזכר לוי אשכול, ראש ממשלת ישראל, שנפטר זמן מה קודם לכן. כיום היא בין המועצות האזוריות היחידות בארץ הקרויות על־שם אדם, ביחד עם מועצה אזורית מעלה יוסף, מועצה אזורית ברנר ומועצה אזורית יואב.
מאז פרוץ האינתיפאדה השנייה הפכה המועצה ליעד של הטרור הפלסטיני מרצועת עזה, כאשר ב-2001 החלו נגדה שיגורי רקטות קסאם. בעקבות תוכנית ההתנתקות והשתלטות חמאס על רצועת עזה ירי הרקטות והפצמ"רים על יישובי המועצה החמיר, דבר שהוביל למספר מבצעים צבאיים גדולים של צה"ל ברצועת עזה, בהם מבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות. במתקפת הפתע של ישראל שהובילה למלחמת חרבות ברזל. הובילה לפגיעה במועצה. הטבח בפסטיבל נובה הטבח בניר עוז והטבח בבארי, כולם אירעו בשטחי המועצה. זאת לצד קרבות קשים שאירעו ברוב היישובים שבו.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יולי 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית אשכול 15,720 תושבים (מקום 132 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של 2.2%. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-2022) היה 76.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 11,008 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).[7]
הפרנסה העיקרית של תושבי מועצה אזורית אשכול היא חקלאות, אך ברוב הקיבוצים קיימים גם מפעלי תעשייה, וביישובים הקהילתיים הפרנסה המרכזית היא שירותים.
מספר | צורת היישוב | יישוב | שנת הקמה |
---|---|---|---|
1 | יישוב קהילתי | אבשלום | 1990 |
2 | מושב | אוהד | 1969 |
3 | קיבוץ | אורים | 1946 |
4 | קיבוץ | בארי | 1946 |
5 | מושב | בני נצרים | 2008 |
6 | קיבוץ | גבולות | 1943 |
7 | מושב | דקל | 1982 |
8 | קיבוץ | חולית | 1982 |
9 | מושב | יבול | 1981 |
10 | מושב | ישע | 1957 |
11 | מושב | יתד | 1980 |
12 | קיבוץ | כיסופים | 1951 |
13 | קיבוץ | כרם שלום | 1956 |
14 | מושב | מבטחים | 1950 |
15 | קיבוץ | מגן | 1949 |
16 | מושב | נווה | 2008 |
17 | קיבוץ | ניר יצחק | 1949 |
18 | קיבוץ | ניר עוז | 1955 |
19 | קיבוץ | נירים | 1949 |
20 | קיבוץ | סופה | 1982 |
21 | מושב | עין הבשור | 1982 |
22 | קיבוץ | עין השלושה | 1950 |
23 | מושב | עמיעוז | 1956 |
24 | מושב | פרי גן | 1981 |
25 | קיבוץ | צאלים | 1947 |
26 | יישוב קהילתי | צוחר | 1973 |
27 | קיבוץ | רעים | 1949 |
28 | מושב | שדה ניצן | 1973 |
29 | מושב | שדי אברהם | 1981 |
30 | יישוב קהילתי | שלומית | 2011 |
31 | מושב | תלמי אליהו | 1970 |
32 | מושב | תלמי יוסף | 1982 |
סמל המועצה עוצב בראשית שנות השישים על ידי האדריכל חנן הברון, חבר קיבוץ רעים.[11] במקביל להיותו סמל המועצה, שימש הסמל במשך שנים רבות גם את ארגון "ישובי חבל מעון", אשר עסק במיון ושיווק התוצרת החקלאית של יישובי החבל.
כאשר עוצב הסמל נקראה המועצה האזורית "חבל מעון" וכללה בעיקר קיבוצים שהוקמו כחלק ממערך ההגנה ותפיסת השטחים שמול גבול רצועת עזה. עיקר פרנסתם של תושבי המועצה הייתה אז על חקלאות שהתאפיינה בשטחי התבואה הגדולים שנזרעו אז ללא השקיה. הסמל שיקף את שני אלה בבהירות ובפשטות: שיבולת שהופכת לגדר תלתלית ובתוכה שדה.
עם השנים עבר הסמל מספר שינויים. מכיוון שתלתלי גדר התיל יצרו קונוטציות שליליות לכלא ודיכוי הם הוסרו והושארו תלתלים בלבד, כרעיון מופשט ופתוח לפרשנות. בנוסף התעגל מעט הסמל בהתאם לתפיסות וצרכים חדשים.
בגרסה הנוכחית של הסמל, שעוצב בשנת 2013 על ידי המעצב הגרפי חיים לוי, הוסרו התלתלים לגמרי וכן הגבעול המקיף את הסמל, בהתאם לגישה העיצובית המודרנית להפשטת סמלים. כמו כן, הותאמו צבעים קבועים למאפייני הסמל.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.