kaupunki Etelä-Pohjanmaan maakunnassa From Wikipedia, the free encyclopedia
Kurikka on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kurikan väkiluku on 19 759 (31. joulukuuta 2023)[3] ja pinta-ala 1 743,91 km² (1. tammikuuta 2022), josta 1 724,63 km² maata ja 19,28 km² sisävesiä.[2]
Kurikka | |
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti | |
![]() Kurikan urheilupuisto jokimaisemassa |
|
Sijainti | |
Maakunta | Etelä-Pohjanmaan maakunta |
Seutukunta | Seinäjoen seutukunta |
Kuntanumero | 301 |
Hallinnollinen keskus | Kurikan keskustaajama |
Perustettu | 1868 |
– kappeliksi | 1672 |
– kauppalaksi | 1966 |
– kaupungiksi | 1977 |
Kuntaliitokset |
Jurva (2009) Jalasjärvi[1] (2016) |
Kokonaispinta-ala |
1 743,91 km² 58:nneksi suurin 2022 [2] |
– maa | 1 724,63 km² |
– sisävesi | 19,28 km² |
Väkiluku |
19 759 55:nneksi suurin 31.12.2023 [3] |
– väestötiheys | 11,46 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [4] |
– 0–14-v. | 14,7 % |
– 15–64-v. | 54,7 % |
– yli 64-v. | 30,6 % |
Äidinkieli | 2023 [5] |
– suomenkielisiä | 96,6 % |
– ruotsinkielisiä | 0,4 % |
– muut | 2,9 % |
Kunnallisvero |
8,40 % 199:nneksi suurin 2024 [6] |
Kaupunginjohtaja | Anna-Kaisa Pusa[7] |
Kaupunginvaltuusto | 43 paikkaa |
2021–2025[8] • Kesk. • Kok. • PS • SDP • KD • Vihr. • Vas. |
17 11 8 4 1 1 1 |
kurikka.fi |
Jurvan kunta liittyi Kurikkaan vuoden 2009 alussa,[9] Jalasjärvi vuoden 2016 alussa. Kurikka on kuntaliitosten johdosta nykyään pinta-alaltaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin kaupunki.[2] Kurikka on myös Suomen suurin maatalouspitäjä maatalouden tuloilla mitattuna.[10]
Kurikan asutuksesta on kirjallisia todisteita 1540-luvulta lähtien. Kun olosuhteet kehittyivät Suomessa, alkoi Kurikassakin teollistuminen 1900-luvun alussa metalli- ja puuteollisuuden saroilla. Kurikan kappeli perustettiin 1672. Kunta itsenäistyi Ilmajoesta vuonna 1868; se sai kauppalanoikeudet vuonna 1966 ja kaupunki siitä tuli vuonna 1977.
Kurikka kuului aluksi Isonkyrön seurakuntaan. Sitten siitä tuli vuonna 1516 perustettuun Ilmajoen kappeliin kuulunut saarnahuonekunta. Vuonna 1672 kappeliksi muuttunut Kurikka sai nimensä seudun keskustan kohdalla Kyrönjoen itärannalle asutetuista Kurikan taloista, joista ensimmäinen on rakennettu viimeistään 1400-luvulla (Antti Kurikka 1480). Kurikan ensimmäinen asukas tuli näille erämetsilleen Lempäälästä tai Pirkkalasta, jossa Kurikan talo on ollut jo aikaisemmin. Muistona siitä on edelleen Pirkkalassa oleva Kurikan kunnanosa. Kurikan kirkkoa vastapäätä, toisella puolen jokea, on vieläkin vanhin jäljellä oleva näistä Kurikan kantataloista, Wähä-Kurikka (nykyinen Rinta-Kurikka). Se seisoo edelleen samalla paikalla, korkealla jokitörmällä Kurikanlahden (Meijerinlampi) yläpuolella. Talon vanhimmat kellariosat ovat jopa 1400-1500 luvulta. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf on matkapäiväkirjansa mukaan viettänyt talossa seurueineen yönsä 1626 talvella matkallaan Pohjanlahden ympäri Tukholmaan. (Upsalan yliopiston kirjasto. Kuninkaan matkapäiväkirja. Elarsin kokoelmat)
Kurikan naapurikunnat ovat Ilmajoki, Karvia, Kauhajoki, Kihniö, Laihia, Maalahti, Närpiö, Parkano, Seinäjoki ja Teuva.
Kurikan korkein kohta on heti keskustan länsipuolella sijaitseva Lehtivuori, joka on peräti 196 metriä merenpinnan yläpuolella. Vieressä oleva Pikku Lehtivuorikin on 191 m korkea.
Kurikan Natura-kohteita ovat liito-oravistaan tunnetut Metsäkylän metsä ja Isokorpi, Pitkämönluoman ja Pässilänvuoren lehtoalueet, sekä soidensuojeluohjelman parissa olevat Levaneva, Haukilamminneva, Iso Kakkurinneva, Kurpanneva ja Mustasaarenneva.[11]
Kurikan kaupungin alueella on kaikkiaan 34 järveä, joista suurimmat ovat Kivi- ja Levalammen tekojärvi, Liikapuron tekojärvi ja Iso Madesjärvi.[12]
Kurikasta vuonna 2010 löytynyt pohjavesialue on Suomen suurin ja on kooltaan noin 250 neliökilometriä. Sen tutkiminen aloitettiin 2014. Siitä on suunniteltu veden ottoa Kurikalle ja Vaasalle, joka saa käyttöveden pintavesistä.[13][14]
Helsingin Sanomat teki joulukuussa 2017 jutun Suomen maaseudun katoavista kylistä. Siinä kerrottiin, että Kurikasta oli muuttoliikkeen myötä kadonnut nykykunnista eniten kyliä vuoden 1990 jälkeen, peräti 22. Jutun pohjana olevissa Suomen ympäristökeskuksen arvioissa kyläksi oli laskettu melko tiiviisti rakennettu alue, jossa asuu vakituisesti 20–200 asukasta.[15]
Jalasjärven alue Ahonkylä, Alavalli, Hirvijärvi, Ilvesjoki, Jokipii, Keskikylä, kirkonkylä, Koskue, Luopajärvi, Sikakylä, Taivalmaa ja Ylivalli.
Jurvan alue Harjunkylä, Jyrynkylä, Järvenpää, Kentta, Kesti, kirkonkylä, Koskimäki, Metsäkylä, Niemenkylä, Närvijoki, Rannankylä, Sarvijoki, Tainuskylä ja Tupenkylä.
Kurikan alue Hakuni, Juonenkylä, Kakkuri, Kamppi, kirkonkylä, Korvenkylä, Kurikankylä, Laulaja, Levi, Lohiluoma, Luomainkylä, Luopa, Lusankylä, Mieto, Myllykylä, Oppaanmäki, Panttila, Pitkämönkylä, Polvenkylä, Saarenkylä, Salonkylä, Syväojankylä, Säntti, Tuiskula, Varpahaiskylä ja Viitala.
Vuoden 2017 lopussa Kurikassa oli 21 203 asukasta, joista 13 296 asui taajamissa, 7 814 haja-asutusalueilla ja 93:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kurikan taajama-aste on 63,0 %.[16] Kurikan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:[17]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2017) |
---|---|---|
1 | Ilmajoki-Kurikka* | 6 765 (Kurikan alueella) 13 503 (yhteensä) |
2 | Jalasjärven kirkonkylä | 3 311 |
3 | Jurvan kirkonkylä | 1 873 |
4 | Jokipii | 364 |
5 | Luopa | 293 |
6 | Niemenkylä | 250 |
7 | Kakkuri | 236 |
8 | Luopajärvi | 204 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kurikan keskustaajama on kasvanut yhteen Ilmajoen kirkonkylän ja Koskenkorvan kanssa. Ilmajoki-Kurikan taajamassa on yhteensä 13 503 asukasta ja sen pinta-ala on 55,89 neliökilometriä.[18]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kurikan väestönkehitys 1980–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1980 | 27 208 | |||
1985 | 27 312 | |||
1990 | 26 566 | |||
1995 | 25 871 | |||
2000 | 24 406 | |||
2005 | 23 650 | |||
2010 | 22 811 | |||
2016 | 21 501 | |||
2020 | 20 656 | |||
Lähde: Tilastokeskus.[19] |
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kurikassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[20]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kurikan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.[21]
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kurikassa toimii Jurvan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kurikassa toimii Jalasjärven helluntaiseurakunta ja Kurikan Kotiseurakunta.[22]
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kurikan kaupungin nykyisellä alueella.[20]
Nykypäivänä kaupungissa on useita teollisuusyrityksiä. Suurin työllistäjä on työkoneiden ohjaamoja valmistava ja laitekokoonpanoa tekevä Fortaco Oy (entinen Velsa). Fortacolla on Kurikassa noin 250 työntekijää. Myös Pohjanmaan Kaluste Oy sekä Relicomp Oy työllistää yli 100 henkilöä. Työllisestä työvoimasta 53,2 % työskentelee palvelusektorilla. Siitä huolimatta maa- ja metsätalouden osuus on 9,4 % työllisestä työvoimasta.
Kurikan kaupunki omistaa noin 4,7 miljoonaa Nesteen osaketta[23]. Kurikan kaupunki omistaa myös noin 6,2 miljoonaa Fortumin osaketta (tieto 4.7.2021)[24]. Heinäkuussa 2021 osakkeiden arvo oli yhteensä hieman yli 388 miljoonaa euroa.
Kurikka sijaitsee liikenteellisesti hyvässä paikassa: Kurikasta on hyvät tieyhteydet muun muassa Seinäjoelle, Vaasaan ja Tampereelle. Kaupungin läpi kulkee Eurooppatie E12 (Valtatie 3) Helsingistä Vaasaan ja kantatie 67 Seinäjoelta Kaskisiin. Kurikan länsipäässä Sarvijoella, kaupungin rajaa hipoen kulkee myös Eurooppatie E8 (Valtatie 8) Turusta Ouluun. Lisäksi Suupohjan rata Seinäjoelta Kaskisiin kulkee kaupungin läpi. Nykyään radalla on vain tavaraliikennettä, henkilöliikenne loppui vuonna 1968. Lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat Kurikasta ovat Seinäjoki ja Parkano.
|
|
|
Kurikan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunakropsu eli perunataikinasta tehty pannukakku.[25] Perinne elää myös tunnetussa sanonnassa ”Kurikasta kotoosin ja kropsua eväsnä”[26].
Vuodesta 1998 Kurikassa on järjestetty Haku päällä -nimistä vuosittaista ”heilanhakufestivaalia”. Toinen pitkään jatkunut tapahtuma on paikallisten huonekaluvalmistajien tuotantoa esittelevät Mööpeli-messut.[27][28]
Evankelisen herätysliikkeen evankeliumijuhla järjestettiin Kurikassa vuonna 1975[29] ja kansanmusiikkitapahtuma Eteläpohjalaiset Spelit 1979.
|
|
|
|
|
|
Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan. |
Kurikassa toimii Kurikan Ryhti, jonka lajeina ovat ampumahiihto, hiihto, jalkapallo, jousiammunta, jääkiekko, kamppailu-urheilu, lentopallo, salibandy, sulkapallo, uinti ja yleisurheilu. Lisäksi Rasti-Kurikka on menestynyt suunnistusseura. Kurikan Seibukan on menestynyt judoseura. Kurikassa on myös urheiluseura Kurikan Visa, jonka toiminta keskittyy pääasiassa shakkiin, tikanheittoon ja lentopalloon. Kurikan punttiklubi on menestynyt painonnostoon keskittynyt seura. Kurikassa on jäähalli, uimahalli, tennishalli ja urheilukeskus, jossa ovat yleisurheilukenttä, pesä- ja jalkapallokenttä, tenniskenttä, kuntorata ja hiekkatekonurmikenttä. Kurikassa on myös monitoimikeskus, Monnari, jossa voi harrastaa normaalien sisäurheilulajien lisäksi jousiammuntaa. Lisäksi löytyy erillinen seurojen ylläpitämä painonnosto- ja kamppailusali. Jurvan puolella on liikuntahalli ja siinä kuntosali.
Jalasjärven liityttyä Kurikkaan vuoden 2016 alusta kuntien kaksi valtuustoa yhdistyivät väliaikaiseksi valtuustoksi seuraaviin vaaleihin saakka.[30] Yhdistyneessä valtuustossa paikkoja oli kaikkiaan 78 ja ne jakautuvat seuraavasti: keskusta 33, kokoomus 19, perussuomalaiset 14, SDP 8, vasemmistoliitto 3 sekä kristillisdemokraatit 1.[31]
Kuntavaaleissa 2021 jakautuivat 43 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 17 paikkaa (-2 verraten vuoden 2017 kuntavaaleihin), kokoomus 11 paikkaa (+1), perussuomalaiset kahdeksan paikkaa (+4), SDP neljä paikkaa (-1), vihreät yhden paikan (-1), kristillisdemokraatit yhden paikan (-1) ja vasemmistoliitto yhden paikan (-).[32]
Kaupunginjohtajana toimii Anna-Kaisa Pusa.[7]
Annetut äänet vuosien 2017 ja 2021 kuntavaaleissa Kurikan ja Jalasjärven kuntaliitoksen jälkeen.[33][32] (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
Vuosi | KESK | KOK | PS | SDP | KD | VIHR | VAS | Johto | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | ||
2017 | 4 736 | 42,0 | 2 472 | 21,9 | 1 094 | 9,7 | 1 456 | 12,9 | 531 | 4,7 | 505 | 4,5 | 480 | 4,3 | 20,1 |
2021 a | 3 621 | 37,3 | 2 355 | 24,2 | 1 751 | 18,0 | 966 | 9,9 | 401 | 4,1 | 372 | 3,8 | 234 | 2,4 | 13,1 |
Huomiot
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.