From Wikipedia, the free encyclopedia
Papaja (lat. ) je drvenasta biljka iz porodice .[3] Poreklom je iz tropskih krajeva Amerike. Prvi put je kultivisana u Meksiku,[4][5][6] a trenutno se uzgaja u većini tropskih zemalja, i u Sjedinjenim Američkim Državama (savezne države Florida, Havaji i dr). Indija je 2020. proizvela 43% svetske ponude papaje.
Papaja | |
---|---|
![]() | |
Drvo papaje i voće, iz Kohlerove Medicinske-biljke (1887) | |
![]() | |
Longitudinal section of fruit showing orange flesh and numerous black seeds | |
Naučna klasifikacija ![]() | |
Carstvo: | Plantae |
Kladus: | Tracheophytes |
Kladus: | Angiospermae |
Kladus: | Eudicotidae |
Kladus: | Rosids |
Red: | Brassicales |
Porodica: | Caricaceae |
Rod: | Carica |
Vrsta: | C. papaya |
Binomno ime | |
Carica papaya | |
Papaja raste kao drvo, sa stablom visine 5–10 . Listovi rastu na gornjim delovima grana, dužina liske je 50–70 . Plod je botanički gledano bobica, jestiv, ima glatku koru žute ili zelenkaste boje, ovalnog je oblika. Mesnati dio ploda je jarko narandžast, mekan i sladak. Unutar mesnatog dela ploda nalazi se veliki broj crnog, naboranog semenja.
Papaja se koristi za pripremu voćnih salata i sokova. Kora se mora ukloniti, jer sadrži štetne materije. Papaja sadrži proteolitički enzim papain, koji se koristi za proizvodnju lekova za lečenje gastrointestinalnih poremećaja i resorpciju hematoma. Nutricionisti preporučuju papaju za ishranu, jer je bogata likopenom (u proseku 3,39 mg na 100 g), vitaminom C, kao i mineralima važnim za ljudsko telo. Što je zrelija, to je veća koncentracija hranjivih materija. Papaja je prvo voće, čiji je genom bio sekvenciran.[7]
NCBI genom ID | 513 |
---|---|
Ploidija | diploid |
Veličina genoma | 372 million bp |
Broj hromozoma | 36 |
Godina završetka | 2014 |
Papaja je malo, slabo razgranato drvo, obično sa jednom stabljikom koja raste od 5 do 10 (16 do 33 ) u visinu, sa spiralno raspoređenim listovima ograničenim na vrh debla. Donji deo debla je upadljivo izrabljen na mestu gde su lišće i plodovi stojali. Listovi su veliki, 50—70 (20—28 ) u prečniku, sa dubokim dlanovima, sa sedam režnjeva. Svi delovi biljke sadrže lateks u zglobnim laticiferima.[8] Papaje su dvodomne. Cvetovi su petodelni i veoma dimorfni; muški cvetovi imaju prašnike spojene sa laticama. Ženski cvetovi imaju gornji jajnik i pet izobličenih latica labavo spojenih u osnovi.[9]:235 Muški i ženski cvetovi nalaze se u pazuhu listova; muški cvetovi su u višecvetnoj dihaziji, a ženski u malocvetnoj dihaziji. Polenova zrna su izdužena i dugačka oko 35 mikrona. Cvetovi su slatkog mirisa, otvoreni noću i oprašuju se vetrom ili insektima.[8][10][11]
Plod je velika bobica duga oko 15—45 (5,9—17,7 ) i 10—30 (3,9—11,8 ) u prečniku.[8]:88 Zrela je kada je omekša što se može detektovati dodirom (meka kao zreli avokado ili mekša), kad koža poprimi jantarnu do narandžaste nijanse i duž zidova velike centralne šupljine su pričvršćene brojne crne semenke.[12]
Poreklom iz tropske Amerike, papaja potiče iz južnog Meksika i Centralne Amerike.[5][8][6] Papaja se takođe smatra poreklom iz južne Floride, a uneli su je prethodnici Kalusa najkasnije oko 300. godine.[13] Španci su papaju uveli u Stari svet u 16. veku.[5] Uzgoj papaje je sada skoro pantropski, obuhvatajući Havaje, centralnu Afriku, Indiju i Australiju.[5]
Divlje populacije papaje su uglavnom ograničene na prirodno poremećene tropske šume.[6] Papaja se nalazi u izobilju na krošnjama Everglejdsa nakon velikih uragana, ali je inače retka.[13] U kišnim šumama južnog Meksika, papaja uspeva i brzo se razmnožava u prazninama među krošnjama, dok odumire u zreloj šumi sa zatvorenim krošnjama.[6]
Biljke papaje rastu u tri pola: muški, ženski i hermafrodit. Mužjak proizvodi samo polen, nikada plod. Ženka daje male, nejestive plodove ako se ne oprašuju. Hermafrodit može da se samooprašuje, jer njegovi cvetovi sadrže muške prašnike i ženske jajnike. Skoro svi komercijalni zasadi papaje sadrže samo hermafrodite.[11]
Poreklom iz južnog Meksika (posebno Čijapasa i Verakruza), Centralne Amerike, severne Južne Amerike i južne Floride[5][13] papaja se sada uzgaja u većini tropskih zemalja. Pri kultivaciji brzo raste, plodonoseći u roku od 3 godine. Međutim, veoma je osetljiva na mraz, što ograničava njenu proizvodnju na tropsku klimu. Temperature ispod −2 °C (29 °F) su veoma štetne ako ne i smrtonosne. Na Floridi, Kaliforniji i Teksasu, rast je generalno ograničen na južne delove tih država. Preferira peskovito, dobro drenirano tlo, jer stajaća voda može ubiti biljku u roku od 24 sata.[14]
Obično se uzgajaju dve vrste papaje. Jedna ima slatko, crveno ili narandžasto meso, a druga žuto meso; u Australiji se to zovu „crvena papaja“ i „žuta papaja“, respektivno.[15] Bilo koja vrsta, ubrana zelena, naziva se „zelena papaja”.
Papaje 'Maradol', 'Sanrajz' i 'Karibijan Red' sa velikim plodovima i crvenim mesom koje se često prodaju na američkim tržištima obično se uzgajaju u Meksiku i Belizu.[5][16]
Godine 2011, filipinski istraživači su izvestili da su hibridizacijom papaje sa razvili papaju otpornu na virus papaje ringspot (PRV).[17]
je bila prva transgenetska voćka kojoj je sekvenciran genomom.[18] Kao odgovor na izbijanje virusa papaje ringspot na Havajima, 1998. godine, genetski izmenjena papaja je odobrena i stavljena na tržište (uključujući sorte 'SunUp' i 'Rainbov'). Sorte otporne na PRV imaju deo DNK ovog virusa ugrađen u DNK biljka.[19][20] Od 2010. godine, 80% biljaka papaje na Havajima je bilo genetski modifikovano. Modifikacije su napravili naučnici sa Univerziteta Havaji, koji su modifikovano seme učinili dostupnim farmerima bez naknade.[21][22]
Produkcija papaje – 2020 | |
---|---|
Zemlja | (milioni tona) |
![]() | 6,0 |
![]() | 1,3 |
![]() | 1,2 |
![]() | 1,1 |
![]() | 1,0 |
Svet | 13,9 |
Izvor: FAOSTAT Ujedinjenih nacija[23] |
Godne 2020, globalna proizvodnja papaje iznosila je 13,9 miliona tona, predvođena Indijom sa 43% ukupne svetske proizvodnje (tabela). Globalna proizvodnja papaje je značajno porasla početkom 21. veka, uglavnom kao rezultat povećane proizvodnje u Indiji i potražnje u Sjedinjenim Državama.[24] Sjedinjene Države su najveći potrošač papaje na svetu.[10]
Nutritivna vrednost na 100 g (3,5 oz) | |
---|---|
Energija | 179 kJ (43 kcal) |
10,82 g | |
Šećeri | 7,82 g |
Prehrambena vlakna | 1,7 g |
0,26 g | |
0,47 g | |
Vitamini | |
Vitamin A ekv. | (6%) 47 μg(3%) 274 μg89 μg |
Tiamin (B1) | (2%) 0,023 mg |
Riboflavin (B2) | (2%) 0,027 mg |
Niacin (B3) | (2%) 0,357 mg |
Vitamin B5 | (4%) 0,191 mg |
Folat (B9) | (10%) 38 μg |
Vitamin C | (75%) 62 mg |
Vitamin E | (2%) 0,3 mg |
Vitamin K | (2%) 2,6 μg |
Minerali | |
Kalcijum | (2%) 20 mg |
Gvožđe | (2%) 0,25 mg |
Magnezijum | (6%) 21 mg |
Mangan | (2%) 0,04 mg |
Fosfor | (1%) 10 mg |
Kalijum | (4%) 182 mg |
Natrijum | (1%) 8 mg |
Cink | (1%) 0,08 mg |
Ostali konstituenti | |
Voda | 88 g |
Lycopene | 1828 µg |
| |
Procenti su grube procene zasnovane na američkim preporukama za odrasle. Izvor: NDb USDA |
Sirova pulpa papaje sadrži 88% vode, 11% ugljenih hidrata i zanemarljivu količinu masti i proteina (tabela). U količini od 100 g, voće papaje obezbeđuje 43 kilokalorije i značajan je izvor vitamina C (75% dnevne vrednosti, DV) i umeren izvor folata (10% DV), ali inače ima nizak sadržaj hranljivih materija (vidi tabelu).
Koža, pulpa i semenke papaje sadrže razne fitokemikalije, uključujući karotenoide i polifenole,[25] kao i benzil izotiocijanate i benzil glukozinate, sa nivoom kože i pulpe koji se povećava tokom zrenja.[26] Karotenoidi, lutein i beta-karoten, su prominentni u žutoj koži, dok je likopen dominantan u crvenom mesu (tabela).[27] Seme papaje takođe sadrži cijanogenu supstancu prunasin.[28]
U tradicionalnoj medicini, listovi papaje su korišćeni kao lek za malariju,[29] kao abortiv, purgativ ili dimljeni za ublažavanje astme.[5]
Papaja oslobađa tečnost od lateksa kada nije zrela, što može izazvati iritaciju i alergijsku reakciju kod nekih ljudi. Pošto enzim papain deluje kao alergen kod osetljivih osoba,[30] meso koje je omekšano njime može izazvati alergijsku reakciju.[5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.