5. 1. - Posle 13 godina gradnje otvorena pariska zgrada opere Palais Garnier.
12. 1. - Četvorogodišnji Guangxu ("Slavno Nasledstvo") postaje qingovski car Kine (do 1908), umesto njega vlada njegova tetka Cixi.
14. 1. - Zakonom u Hrvatskoj zajamčena sloboda sastajanja, sloboda tiska i druge demokratske slobode.
14. 1. - Burbonska restauracija u Španiji: Alfonso XII stiže u Španiju, čime je monarhija obnovljena (Alfonso vlada do 1885, predsednik vlade je uglavnom Antonio Cánovas del Castillo). U zemlji traje Treći karlistički rat, pobuna pristalica "Carlosa VII".
17. 1. - U Istambulu otvoren Tünel, podzemna žičara dužine 573 m, prva podzemna železnica u kontinentalnoj Evropi.
29. 1. - Sednica austrijskog visokog generaliteta pod carevim predsedavanjem - dobiti Bosnu i Hercegovinu posrednim putem, podsticanjem lokalnog nezadovoljstva[1].
januar, krajem - U Srbiji nastavljena skupštinska zasedanja, odmah dolazi do sukoba sa predsednikom vlade Čumićem, koji ubrzo podnosi ostavku; pred skupštinom su bila dva predloga za promenu ustava, Garašaninov konzervativni i liberalni grupe poslanika[2].
14. 2. - U Hrvatskom saboru izglasan novi izborni zakon - precizniji izborni kotari i birališta, ostaju visok cenzus, izbornici i birači, kao i virilni članovi[3].
25. 2. - Kriza Prednje palate u Sijamu okončana pobedom reformističkog kralja Chulalongkorna i porazom konzervativnog vicekralja Wichaichana.
25. 2. - Većina Yavapai i Tonto Apača poterana u rezervat u Arizoni.
Mart/Ožujak
1. 3. - Kálmán Tisza osnovao u UgarskojLiberalnu partiju, spajanjem Deákove partije i Lijevog centra.
1. 3. - Rekonstrukcija u SAD: potpisan Zakon o građanskim pravima kojim je zabranjena diskriminacija u javnim objektima, transportu i porotama (poslednji takav zakon do 1957.).
3. 3. - Praizvedba Bizetove opere Carmen u Parizu - prve reakcije su uglavnom negativne, sve do prerane autorove smrti tri meseca kasnije.
3. 3. - U Montrealu odigrana prva zabeležena hokejaška utakmica u dvorani.
14. 3. - Zakon o bankarskoj reformi u Nemačkoj, osnovana Reichsbank.
15. 3. - Njujorški nadbiskup John McCloskey proizveden u kardinala - prvi neevropljanin.
mart - Ofanziva španske vlade u Kataloniji, zauzimaju Olot, sedište karlističke vlade.
25. 3. (13. 3. po j.k.) - Knez Milan raspustio skupštinu, izbori raspisani za 15. avgust - politička kriza[4]. Prvi pokušaj parlamentarne opstrukcije u Srbiji i prvi put raspuštena skupština.[5]
6. 4. - Mađarizacija: ugarske vlasti ukinule Maticu slovačku i konfiskovale joj imovinu.
8. 4. - Kriza Krieg-in-Sicht: novine bliske nemačkoj vladi počinju objavljivanje članaka u kojima se Francuskoj preti preventivnim ratom ako nastavi naoružavanje.
13. 4. - Miletić i Polit se protive povećanju sredstava za mađarsko Narodno pozorište u Budimpešti, s obzirom na ograničavanje i ukidanje nemađarskih institucija - m.u.p. Kalman Tisa odgovara da "mađarska država ima... dovoljno snage da smrvi svoje neprijatelje"[6].
15. 4. - Joseph Crocé-Spinelli i Théodore Sivel se ugušili prilikom uspona balonom na 7.300 m, Gaston Tissandier preživeo ali izgubio sluh.
19. 4. - Britansko-portugalski spor o zalivu Maputo u južnom Mozambiku: francuski predsednik Mac Mahon arbitrira u korist Portugala.
22. 4. - U Pruskoj donesen "zakon hlebne košare" kojim se oduzimaju državne subvencije katoličkoj crkvi, kako bi ova priznala državne zakone.
24. 4. - Car Franjo Josip u Imotskom, pozdravlja ga kustos hercegovačkih franjevaca Paškal Buconjić i naglašava habzburško pravo na Bosnu i Hercegovinu[7] - carev put po Dalmaciji je indikacija austrougarskih pretenzija[1].
25. 4. - Umro Dalaj Lama XII (Trinley Gyatso), sledeći lama, Thubten Gyatso, pronađen 1878.
Maj/Svibanj
maj - Franja Josif posetio i Boku Kotorsku.
4. 5. - Mađarizacija: narodnosna udruženja mogu biti osnovana samo kao literarna i prosvetiteljsko-kulturna, bez oznake nacionalne pripadnosti u nazivu[6].
3 - 5. 5. - Predsednički izbori u Ekvadoru, Gabriel García Moreno dobija treći mandat sa 99,1% glasova, inauguracija zakazana za 30. avgust.
7. 5. - Potpisan Sanktpeterburški ugovor: Japan se odriče Sahalina u zamenu za sve Kurile.
7. 5. - Nemački brod SS Schiller se nasukao na Otocima Scilly, 335 mrtvih.
8. 5. - Harilaos Trikupis postaje novi premijer Grčke, jedna od prvih mera je obavezivanje kralja da za premijera imenuje lidera partije s najviše glasova u parlamentu.
11. 5. - Dovršena likvidacija unijatske dijeceze u Chełmu, u ruskom delu Poljske (→ pl).
27. 5. - Gothski program. Opšte nemačko radničko udruženje i Socijaldemokratska radnička partija se ujedinili u Socijalističku radničku partiju Nemačke (od 1890. Socijaldemokratska partija Njemačke).
31. 5. - U Pruskoj donesen tzv. Klaustarski zakon - ukinuti svi verski redovi koji se ne bave lečenjem.
Jun/Juni/Lipanj
jun - U Negotinskoj krajini izbila manja seljačka pobuna - prva buna radikala, zbog nezakonitog hapšenja narodnog vođe Adama Bogosavljevića[4].
jun - Sastanak srpskih prvaka Narodne stranke u Iloku - zaključeno da Srbi formiraju posebnu stranku levog centra (odustalo se pod Miletićevim uticajem), insistira se na srpskom imenu jezika i službenoj upotrebi ćirilice (reakcija na prošlogodišnji zakon o školama u Hrvatskoj)[8].
16. 6. - Postavljen kamen-temeljac Bazilike Sacré-Cœur de Montmartre u Parizu (gradnja do 1914, posvećena 1919.).
19. 6. - "Gabelski ustanak" na čelu sa don Ivanom Musićem, okršaj između katolika i muslimana kod Dračeva, tri dana kasnije fra Stipan Naletelić se obraća za pomoć austrijskom namesniku u Zadru[1].
sredina godine - Porta konačno dala pristanak da Srbija i Rumunija mogu zaključivati samostalne trgovinske ugovore sa inostranstvom, nakon pritiska velikih sila[9].
1. 7. - 18. 8. - Izbori u Ugarskoj, nova Liberalna partija dobija 333 od 413 mandata.
5. 7. (23. 6. po j.k.) - Napad hajduka Pere Tunguza na turski karavan u Bišini, ubio sedam kiridžija - početak Bosansko-hercegovačkog ustanka i Velike istočne krize (1875–78).
7. 7. (25. 6. po j.k.) - U Kifinom selu odlučeno da se ustanak proširi na ostatak Hercegovine[1].
7. 7. - Ofanziva španske vlade u Baskiji, karlističke snage ubedljivo poražene kod Treviña, nakon čega pada Vitoria; karlisti odgovaraju taktikom spržene zemlje.
9. 7. (27. 6. po j.k.) - Nevesinjska puška: kod Krekova je došlo do prve prave borbe[1]. Ustanak izbija na brdu Grebenac, selo Krekovi kod Nevesinja, u približno isto vreme sukob hajduka sa turskim karavanom na obližnjoj Ćetnoj poljani[10].
jul - U Beogradu osnovan Glavni odbor za pomaganje ustanka na čelu sa Đokom Vlajkovićem (slični odbori su i na Cetinju i u Austrougarskoj, blizu granice)[10], srpska vlada pomaže dobrovoljcima kako bi ih što pre udaljila iz prestonice (knez Milan je u Beču do polovine avgusta)[11].
jul - Ustanak izbija mestimično u Vasojevićima[10], takođe je zahvatio Potarje i Zatarje (u Zatarju slomljen krajem godine)[12].
3. 8. - U Bavarskoj osnovana centralna banka (Bayerische Notenbank, do 1934.).
3 - 4. 8. - Izbori za hrvatski sabor: pobeda vladajuće Narodne stranke (15 srpskih poslanika, osam narodnjaka)[13].
6. 8. (25. 7. po j.k.) - Knez Milan Obrenović se verio sa Natalijom Petrovom Keško.
6. 8. - Ubijen ekvadorski predsednik Gabriel García Moreno. Umesto da leži na odru, njegovo telo je bilo posednuto u stolicu, sa počasnom stražom pozadi[14].
7. 8. (26. 7. po j.k.) - Tajni sastanak knjaza Nikole sa hercegovačkim vođama na Cetinju: izjavljuje da će Crna Gora ući u rat ako ustanak ne bi imao uspeha (ranije je pokušavao da zadrži ustanak)[1].
13. 8. (1. 8. po j.k.) - Ustanak u Pivi: presretnuti Turci u Dolinama u Seljkovcu, zapaljen čardak u Boričju i kula Lješovića u Pišču[15].
15. 8. (3. 8. po j.k.) - Skupštinski izbori u Srbiji: liberalna većina uprkos pritisku na glasače.
avgust - Ustanici Peka Pavlovića i Bogdana Zimonjića razorili utvrdu Krstac, čime je ugrožena turska komunikacija kroz klanac Dugu prema Nikšiću[16].
avgust - Treći karlistički rat: španska vlada zauzima Seo de Urgel nakon opsade, borbe u Kataloniji traju do novembra.
avgust - Hristo Botev dolazi na čelo Bugarskog revolucionarnog centralnog komiteta umesto Ljubena Karavelova; odlučeno da se što pre podigne ustanak.
15/16. 8. - Izbija ustanak i u Bosanskoj krajini, pobunili se težaci između Dubice i Kostajnice, prvi napad na Kulu u selu Dvorištu; glavni vođa Ostoja Kormanoš, kasnije dolaze Petar Popović Pecija i Golub Babić[1].
16. 8. (4. 8. po j.k.) - Ustanak i u Vasojevićima, prva borba na Seocima, u isto vreme se digli i Kuči[1].
1. 7. - 18. 8. - Izbori za ugarski sabor - ubedljiva pobeda vladajućih liberala; poraz srpskih liberala, Svetozar Miletić izgubio mesto u Bašaidu u korist vladinog kandidata, ali Laza Kostić mu prepustio mandat iz Titela[17].
18. 8. (Preobraženje) - Izbija ustanak u Bosanskoj krajini - Knešpolje u Kozari[10].
21. 8. - Milutin Garašanin i Ante Orešković kod biskupa Štrosmajera: nude Hrvatskoj "tursku Hrvatsku" ako se uključe u borbu - Mađari su protiv, car kaže banu da mora ostati neutralan[7].
25. 8. - Matthew Webb je prvi čovjek koji je bez tehničke podrške preplivao La Manche.
31. 8. (19. 8. po j.k.) - Svetoandrejski liberal Stevča Mihailović je novi predsednik ministarskog saveta u Srbiji, Jovan Ristić dobio inostrane poslove - vlada je prozvana "akciono ministarstvo"; nastavlja se organizovanje i slanje dobrovoljaca u Bosnu ali diskretnije[18].
avgust-septembar? - Dve formacije dobrovoljaca ulaze u istočnu Bosnu: jedna je (Žarko Lješević) spalila Kratovo i napala Priboj, u septembru razbijeni kod Nove Varoši; druga (Jovan Panić, Risto Jeić) razbijena kod manastira Tavne (koji su Turci zapalili) pa se sklonila na Majevicu.[19]
7. 9. - Etiopsko-egipatski rat: egipatska invazija, Bitka kod Agurdata je etiopska pobeda.
9. 9. - U Kragujevcu se sastala srpska skupština - usvojene "tajne odluke": pomaganje ustanka i ratne pripreme na osnovu inostranog zajma - strana diplomatija uznemirena[20].
10. 9. (29. 9. po j.k.) - Bitka kod Gašnice na Savi, Turci razbili bosanske ustanike, poginuli Pecija i Kormanoš[1]; ustanici su pokušali da sa lađa prenesu 1.500 pušaka dobijenih od srpske vlade[16].
septembar? - U prijepoljskom kraju izbila Babinska buna.
20. 9. - Incident Ganghwa: razmenjena paljba između korejskog ostrva Ganghwado i japanskog broda, Japanci se nakratko iskrcali.
28. 9. - Pokušaj Starozagorskog ustanka u osmanskoj Bugarskoj, odmah suzbijen.
jesen - Petar Karađorđević ratuje pod imenom Petar Mrkonjić u Bosni, ometaju ga srpska i austrijska vlada, zbog čega su i ostale ustaničke vođe na distanci[1].
jesen - Otvorene Srpska viša devojačka škola u Somboru i Srpska učiteljska konfesionalna škola u Gornjem Karlovcu.
4. 10. (22. 9. po j.k.) - Knez Milan se obratio direktno skupštini i poslanicima, odvraćajući ih od rata sa Turskom, oborio je vladu, podržan od strane diplomatije.
6. 10. - Osmansko Carstvo proglasilo delimično bankrotstvo (isplata 50% obaveza), finansije će doći pod međunarodnu kontrolu; sindikat posednika obveznica preuzima prihode od carina, poreza na duvan, so, stoku, i tribut od Egipta[21].
6. 10. - Premijera Šekspirovog "Kralja Lira" u Beogradu.
8. 10. (26. 9. po j.k.) - Liberal Ljubomir Kaljević je novi predsednik srpske vlade koja okuplja mlade liberale i konzervativce - glavna pažnja na unutrašnju politiku, relaksirana policijska stega[22].
11. 10. - Egipćani zauzimaju Emirat Harar, istočno od Etiopije, istog meseca su zauzeli region Hamasien u današnjoj Eritreji.
20. 10. (8. 10. po j.k.) - Izmenjen srpski Zakon o opštinama - značajna samouprava i autonomija[23].
20. 10. - Kálmán Tisza je novi predsednik ugarske vlade (do 1890)
25. 10. - U Bostonu prvi put izveden Koncert za klavir i orkestar br. 1 Čajkovskog.
28. 10. (16. 10. po j.k.) - Srpska skupština odobrila zajam od 24 miliona dinara, "na strani ili u zemlji" - kasnije i neuspešan "Dobrovoljni patriotski zajam".
30. 10. - Tripko Džaković poginuo braneći prelaz preko Tare.
30. 10.? - Helena Blavatsky i dr. osnovali u Njujorku Teozofsko društvo.
Novembar/Studeni
Kálmán Tisza, ugarski premijer 1878-90.
2. 11. - Ubijen James W. W. Birch, britanski rezident u malajskoj državi Perak.
4. 11. - Američki parobrod SS Pacific se sudario kod rta Flattery, država Washington, sa SS Orpheusom, oko 273 poginulih.
11 - 12. 11. (30 - 31. 10. po. j.k) - Bitka na Muratovici kod Plužina je najveća ustanička pobeda, poginuo Vule Adžić.
11. 11. - U Buenos Airesu otvoren Parque Tres de Febrero, park od oko 400 hektara.
novembar - Filip Hristić iz Srbije na Cetinju, knjaz Nikola ne želi da se obavezuje prema Srbiji[24].
novembar - Vlada SAD naređuje bandama Sijuksa da se vrate u rezervat u južnoj Dakoti (progon neposlušnih će naredne godine dovesti do Bitke kod Little Bighorna). U Crnim Brdima je zlatna groznica.
16. 11. - Bitka kod Gundata: u Etiopiji uništena egipatska invaziona armija.
25. 11. - Ismail Paša Egipatski prodao V. Britaniji svoj udeo u Kompaniji Sueckog kanala, premijer Benjamin Disraeli je sproveo dogovor ne tražeći sankciju parlamenta.
Decembar/Prosinac
11. 12. - Alexander Keith, Jr. postavio tempiranu bombu u brod Mosel u nemačkoj luci Bremerhaven - prerano je eksplodirala, poginulo je 83 ljudi.
12. 12. - Sultan izdaje iradu kojom obećava reforme u carevini[1].
16 - 17. 12. (4 - 5. 12. po j.k.) - Skupština u Jamnici, za vođu bosanskog ustanka izabran Slovenac Miroslav Hubmajer[1].
18. 12. - Blackburn Rovers F.C. odigrao prvu utakmicu.
27. 12. (15. 12. po j.k.) - Izmenjen srpski Zakon o štampi - ukinut čl. 6 koji je omogućavao preventivnu policijsku cenzuru.
30. 12. - Andrássyjeva nota: kako bi se sprečio opšti požar u Turskoj, potrebno je da sile zajednički pritisnu Portu kako bi ispunila obećanja, dat nacrt potrebnih reformi.