Trond Berg Eriksen
norsk historiker og professor From Wikipedia, the free encyclopedia
norsk historiker og professor From Wikipedia, the free encyclopedia
Trond Berg Eriksen (født 3. oktober 1945 i Øvre Eiker) er en norsk professor i idéhistorie ved Universitetet i Oslo, professor emeritus fra høsten 2015.
Trond Berg Eriksen | |||
---|---|---|---|
Født | 3. okt. 1945[1]![]() Øvre Eiker | ||
Beskjeftigelse | Historiker, universitetslærer, reisende ![]() | ||
Nasjonalitet | Norge[2] | ||
Utmerkelser | Arthur Holmeslands pris for sakprosa (1997) Prisen for god forskningsformidling ved Universitetet i Oslo (2007) Brageprisen i faglitteratur/sakprosa (1993) |
Han har utgitt en rekke populærvitenskapelige bøker, og har vært en sentral talsmann for og utøver av idéhistoriefaget i Norge. Han har særlig formidlet antikkens greske filosofi, italiensk kultur og idéhistorie. Han har utgitt monografier om blant annet Augustin, Dante, Machiavelli, Nietzsche og Kierkegaard. Eriksen har utgitt omkring 20 bøker selv og oversatt omkring 50, og han var redaktør i Samtiden fra 1989 til 1993. Han har også arbeidet som reiseleder i Italia og på Malta.[3]
Berg Eriksen oppgir de svenske kulturformidlerne Alf Ahlberg og Hans Larsson blant sine forbilder. Men han liker også P. G. Wodehouse og John Irving, og har også hatt «stor beundring for Johan Borgens bøker - kanskje særlig de han skriver som Mumle Gåsegg».[4] Han har i flere år vært reiseguide for norske turister i Nord-Italia.
Eriksen tok i 1970 magistergraden på en avhandling om Friedrich Nietzsche[5] og i 1975 doktorgraden med en avhandling om Den nikomakiske etikk av Aristoteles[6]
Han har vært redaktør for flere faglitterære bokprosjekter, bokserier og tidsskifter. I 1993 var han redaktør for trebindsverket Vestens tenkere hvor han også skrev introduksjonskapitlene og biografikapitlene om Hippokrates, Dante, Lenin og Baudrillard. Fra 1994 til 1998 var han leder av prosjektet Norsk sakprosa som var en gjennomgang av sakprosaens utvikling fra Holberg til egen tid. Fra 1990 til 1998 var han medredaktør for bokserien Cappelens upopulære skrifter. Fra 1997 var han sammen med Øystein Sørensen redaktør for seksbindsverket Norsk idéhistorie som ble utgitt fra 2001 til 2003.
Han har skrevet flere oversiktsverk over vestens idéhistorie. Forelesninger han har holdt for ex.phil. utgav han i 1994 med tittelen Undringens labyrinter[7] den korte innføringsboka Hva er idéhistorie? (2003)[8] samt lydboka Filosofihistorien på 200 minutter (2006)[9]
Trond Berg Eriksen er en aktiv faglitterær forfatter både innen sitt eget fag og i mer generelle samfunnsspørsmål. Blant hans viktigste bokutgivelser kan nevnes Den usynlige død og andre essays (1986), Budbringerens overtak. perspektiver på skriftkulturen (1987), Nietzsche og det moderne (1989), Briste eller bære: posthistoriske anfektelser (1990), Freuds retorikk (1991), Nordmenns nistepakke: en kritikk av den norske kanon (1995), Reisen gjennom helvete: Dantes Inferno (1993), Undringens labyrinter (1995), Helse i hver dråpe (1995), Tidens historie (1999) og Machiavelli: Reven i hønsegården (2006). Han har mottatt en rekke priser, blant annet Brageprisen. Eriksen var redaktør av tidsskriftet Samtiden fra 1989 til 1993.
Til 200-årsjubileet for Søren Kierkegaards fødsel skrev utgav han i 2013 en nytolkning av Kierkegaard hvor han satte forfatterskapet hans i en idéhistorisk sammenheng med vekt på Kierkegaards selvforståelse som forfatter [10][11] og viste hvordan Kierkegaard påvirket Ibsen, Kafka, Heidegger og etterkrigstidens eksistensialister.
Han har skrevet flere kultur- og idéhistoriske reisebeskrivelser fra Italia. I 1997 utgav han Sør for Alpene, nord for Po, illustrert av Thor Furulund[12] og Veien til Toscana (2001) illustrert av Finn Graff[13] I 2009 utgav han en bok om Roma med fotografier av Kari Løvaas[14]
I 2009 skrev han en kritisk anmeldelse av Märtha Louise og Elisabeth Samnøys nyreligiøse bok «Møt din skytsengel». Ifølge Berg Eriksen var boka «pinlig lesning» og preget av «den patologiske selvopptattheten som metafysisk program» og dreide seg om «åndelig kvakksalveri»[15]
Fra 2010 til 2018 skrev han spørrespalten Etikeren i Morgenbladet hvor han besvarte etiske og hverdagsfilosofiske spørsmål fra leserne. Spalten ble den første tiden skrevet pseudonymt, men i fra 2012 skrev han spalten under eget navn.[16]
I 2001 ble han utnevnt til offiser av Republikken Italias fortjenstorden.[17] Han mottok Prisen for god forskningsformidling ved Universitetet i Oslo i 2007.