delstat i USA From Wikipedia, the free encyclopedia
Ohio er en av USAs delstater. Den er den 34. største og dekker et areal på 106 096 km². Delstaten hadde 11 536 504 innbyggere ifølge folketellingen i 2010[1] og ble en stat i 1803. Hovedstaden er Columbus, mens andre byer er Cleveland, Toledo og Cincinnati.
Ohio er regnet som den østligste av midtveststatene. Staten grenser til Michigan og Eriesjøen i nord, Pennsylvania i øst, Vest-Virginia og Kentucky i sør og Indiana i vest. Nordvestre Ohio er et forholdsvis flatt område, mens det er mer kupert i sørøst.
Staten har 88 fylker (counties på engelsk).
Befolkningsutviklingen i 1800–2019 | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkemengde | %± | ||
1800 | 45 365 | - % | ||
1810 | 230 760 | 408,7% | ||
1820 | 581 434 | 152,0% | ||
1830 | 937 903 | 61,3% | ||
1840 | 1 519 467 | 62,0% | ||
1850 | 1 980 329 | 30,3% | ||
1860 | 2 339 511 | 18,1% | ||
1870 | 2 665 260 | 13,9% | ||
1880 | 3 198 062 | 20,0% | ||
1890 | 3 672 329 | 14,8% | ||
1900 | 4 157 545 | 13,2% | ||
1910 | 4 767 121 | 14,7% | ||
1920 | 5 759 394 | 20,8% | ||
1930 | 6 646 697 | 15,4% | ||
1940 | 6 907 612 | 3,9% | ||
1950 | 7 946 627 | 15,0% | ||
1960 | 9 706 397 | 22,1% | ||
1970 | 10 652 017 | 9,7% | ||
1980 | 10 797 630 | 1,4% | ||
1990 | 10 847 115 | 0,5% | ||
2000 | 11 353 140 | 4,7% | ||
2010 | 11 536 504 | 1,6% | ||
2019 | 11 689 100 | 1,3% | ||
Kilder: Kilde: 1910–2010[2] 2019 Estimate[3] |
Ohio regnes som en tradisjonell industristat med stor stålproduksjon, samt maskineri-, kjemikalie-, og næringsmiddelproduksjon. Deler av Ohio rundt byer som Cleveland i nord, regnes som en del av «rustbeltet» med nedgang i befolkningstallet etterhvert som nedgangstider i tungindustrien tvang folk til å flytte sør- og vestover.
Mye av Ohio er fruktbart med et variert jordbruk som omfatter storfe-, fjærkre-, svine-, korn-, soya- og tomatproduksjon.
Ohio har 13 statsuniversiteter, hvorav Ohio State University er USAs tredjestørste universitet.
Økonomiske nøkkeltall | verdi | % av BNP | År. kilde |
---|---|---|---|
BNP | 461,3 mrd US$ | 2006, Commerce Dept, Bureau of Economic Analysis, US | |
Arbeidsløshet | 5,5% | 2006, Labor Dept, Bureau of Labor Statistics, US | |
Andel fattige | 12,2% | 2005-06, Commerce Dept, Bureau of the Census, US | |
Inntekt per innb | 33.338 US$ | 2006, Commerce Dept, Bureau of Economic Analysis, US |
Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587.
Som det meste av det som i dag er USA, var Ohio først befolket av indianere. Iroquois-stammen førte krig mot flere andre grupper og erobret Ohio-området som sine jaktmarker. Franskmennene begynte å sette opp handelsruter gjennom Ohio på 1700-tallet, men ga slipp på området etter krig mot britene i 1763.
Opprinnelig var Ohio en del av nordvestterritoriet, som etter hvert ble delt opp i stater tidlig på 1800-tallet. Staten ble sluppet inn i unionen 19. februar 1803 som den 17. delstaten.
Ohio er delstaten som i størst grad stemmer på samme presidentkandidat som USA i sin helhet. Siden 1964 har vinneren i Ohio også vunnet presidentvalget, med unntak av i 2020.[4]
På føderalt plan representeres Ohio av to senatorer og 18 representanter. Den statlige lovgivende forsamlingen består av et senat med 33 medlemmer og et hus med 99 medlemmer.
I delstatspolitikken har Ohio siden tidlig på 90-tallet vært kontrollert av republikanerne. Demokratene erobret guvernørembetet ved valget i 2006, men republikanerne tok det tilbake i 2010. Republikanerne har et solid flertall i begge kamrene i delstatsforsamlingen. I Senatet er styrkeforholdet 24-9, i Huset 61-38.
På føderalt nivå er Ohio regnet som en vippestat, men republikanere ligger noe foran her også. Demokratene og republikanerne har en senator hver, mens 12 av de 16 plassene i representantenes hus besittes av republikanere. Demokratene har støtte i nordlige deler av Ohio, mens republikanerne står sterkest i sør.