From Wikipedia, the free encyclopedia
Trabzonas arba Trebizonas – miestas šiaurės rytų Turkijoje, uostas prie Juodosios jūros. Trabzono provincijos centras. Plėtojama maisto, cemento, laivų statybos pramonė, žvejyba, įvairūs amatai. Yra Karadenizo technikos universitetas, VIII a.-XV a. architektūros paminklų (Hagia Sophia bažnyčia, Sumelos vienuolynas (Trabzono provincijoje), Trabzono pilis).
Trabzonas turk. Trabzon | |
---|---|
![]() | |
Laiko juosta: (UTC+2) ------ vasaros: (UTC+3) | |
Valstybė | ![]() |
Provincija | Trabzono provincija |
Meras | Mehmetas Volkanas Kanioglu |
Gyventojų | 740 569 |
Plotas | 189 km² |
Tankumas | 3 918 žm./km² |
![]() | Trabzonas |
Miestas įkurtas 756 m. pr. m. e. graikų kolonistų ir vadinosi Trapezundas (gr. Τραπεζοῦς). Miestas buvo svarbus prekybos centras tarp Europos, Kaukazo ir Persijos. Ponto karalius Mitridatas VI prijungė prie Ponto karalystės.
Romos laikais priklausė Ponto provincijai. Trabzonas buvo Romos imperijos Juodosios jūros uostas. Iš čia driekėsi sausumos prekybos keliai į Armėniją ir Eufrato rajonus.
258 m. Trabzoną nusiaubė gotai, bet Justinianas I iš naujo atstatė miestą ir pilies sienas. Paskui seldžiukai ne kartą bandė jį užimti, bet Trabzonas atsilaikė.
Bizantijos laikais iš Ponto provincijos ir dalies Armėnijos buvo įkurta Chaldijos provincija, kurios centras buvo Trabzonas. Miestas turėjo savo vyskupą.
1204 m., IV Kryžiaus žygio metu įkurta Trapezundo imperija, kurią valdė Gruzijos karalienės Tamaros giminaitis. Trabzonas iš dalies buvo priklausomas nuo Gruzijos.
1461 m. spalio 26 d. Trabzoną užkariavo osmanų sultonas Mehmedas II. Nors į Trabzoną atsikėlė gyventi daug turkų persikėlėlių, bet etniniai armėnai, graikai ir lazai išliko. Paskutiniais osmanų valdymo metais, krikščionybės įtaka dar buvo išlikusi miesto kultūriniame gyvenime. Trabzone buvo atidaryti keli vakarų šalių konsulatai.
Pirmojo pasaulinio karo metu Trabzonas ir jo apylinkės buvo Kaukazo fronto mūšių vieta tarp Osmanų imperijos ir Rusijos. 1916 m. balandį miestą užėmė rusų armija, kuri čia išbuvo iki 1918 m.
Trabzonas labai nukentėjo ir nuo armėnų genocido[1].
Po Turkijos nepriklausomybės karo ir 1923 m. pasirašytos Lozanos sutarties, Trabzonas atiteko Turkijai.
Trabzonas yra Juodosios jūros pakrantėje. Iš pietų jį supa Ponto kalnų plynaukštės: Erikbelio, Hidyrnebio, Šolmos, Kirazlio ir Kadyrgos. Tik 22,4 % Trabzono srities užima lyguma (jūros pakrantė ir Deirmendere (turk. Değirmendere ) upės slėnis (Malūno upė)), o 77,6 % – kalnai. Regione auga mišrūs miškai, būdingi Juodosios jūros subtropikų klimatui.
Mėnuo | Sausis | Vasaris | Kovas | Balandis | Gegužė | Birželis | Liepa | Rugpjūtis | Rugsėjis | Spalis | Lapkritis | Gruodis | Vid. metų |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Aukščiausia temperatūra, °C | 10 | 10 | 11 | 15 | 18 | 23 | 26 | 26 | 23 | 20 | 16 | 12 | |
Žemiausia temperatūra, °C | 5 | 5 | 6 | 9 | 13 | 17 | 20 | 21 | 18 | 14 | 10 | 7 | |
Krituliai, mm | 76,2 | 66 | 58,4 | 53,3 | 58,4 | 53,3 | 35,6 | 43,2 | 76,2 | 106,7 | 96,5 | 76,2 | |
Šaltinis: Orų statistika |
Trabzono uostui tenka 20 % visos Turkijos sugaunamos žuvies, todėl žuvies patiekalai yra regiono tradicinės virtuvės komponentas. Populiariausi žuvies patiekalai yra Kalkan (Plekšnė) ir Hamsi tava (keptas Europinis ančiuvis)[3].
Kiti regiono patiekalai:
Trabzono apylinkės garsios miško riešutais, todėl jie gausiai naudojami maistui įvairiuose saldžiuose patiekaluose.
Trabzone yra daug lankytinų istorinių vietų:
Pagrindinės Trabzono apylinkių lankymo vietos: Sumelos vienuolynas (turk. Sümela Manastırı), Uzungiolio (turk. Uzungöl) ežeras ir prie jo esanti mečetė. Sumelos vienuolynas pastatytas ant stataus uolos skardžio ir yra 50 km į pietus nuo Trabzono, netoli Mačkos miestelio. Vaizdingos Uzengiolio apylinkės yra 70 km nuo miesto į rytus.
Kitos lankytinos vietos[5]:
Vakarų–rytų Europos kelias E70 iš La Korunjos, Trabzono miesto centru, tęsiasi į rytus link Potčio (federalinis kelias D010). Pietų Anatolijos kelias D885 iš miesto centro tęsiasi į Erzindžaną. Tarptautinis Trabzono oro uostas yra rytinėje miesto dalyje, ant Juodosios jūros kranto.
Trabzono jūrų uoste yra kruizinių, žvejybos ir prekybos laivų prieplaukos.
Futbolas – populiariausia sporto šaka Trabzone. Futbolo klubas „Trabzonspor“, vienintelis ne Stambulo klubas iš didžiojo ketverto, kuris keletą kartų nugalėjo šalies čempionate. Mieste taip pat žaidžia Akçaabat Sebatspor klubas.
2007 m. liepą Trabzone vyko pirmosios Juodosios jūros šalių žaidynės, o 2011 m. vyks Europos olimpinis jaunimo vasaros festivalis.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.