Rugsėjo 11 yra 254-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 255-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 111 dienų.
Šventės
- JAV – Patriotizmo diena (minint 2001 m. rugsėjo 11 d. atakas).
Vardadieniai
Hiacintas – Jacintas – Augantas – Gytautė – Helga – Jackus – Gytė
Gimimo dienos
- 1814 m. – Hiacintas Vasiliauskas, Romos katalikų pranciškonų vienuolis, paskutinis Smalėnų vienuolyno vyresnysis (m. 1889 m.).
- 1871 m. – Juozas Medeikis, knygnešys (m. 1934 m.).
- 1875 m. – Lazaris Gutmanas, Lietuvos gydytojas neurologas, psichiatras, medicinos daktaras (m. 1957 m.).
- 1923 m. – Petras Lipeika, lietuvių kino ir televizijos garso režisierius. Lietuvos kinematografininkų sąjungos narys, Lietuvos nusipelnęs inžinierius.
- 1928 m. – Bronius Kuculis, Lenkijos lietuvių kunigas, prelatas (m. 2005 m.).
- 1930 m. – Vita Černiauskienė, Lietuvos cirko artistė.
- 1933 m. – Antanas Jarumbauskas, Lietuvos ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.
- 1937 m. – Tomas Venclova, poetas, publicistas, vertėjas, literatūros tyrinėtojas, Jeilio universiteto profesorius.
- 1941 m.:
- 1942 m. – Sigitas Urbonas, Lietuvos ir Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1943 m. – Rimvydas Jasinavičius, lietuvių inžinierius – elektrikas, ekonomistas, verslo konsultantas, technikos mokslų daktaras, dėstytojas, Mykolo Riomerio universiteto profesorius.
- 1944 m.:
- 1949 m. – Juozas Laskevičius, Lietuvos ir Vilkaviškio rajono kooperacijos ir politinis veikėjas.
- 1952 m.:
- 1953 m. – Rimantas Vaičekonis, choro dirigentas.
- 1959 m.:
- 1960 m. – Ramutis Klimas, Lietuvos zooinžinierius, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
- 1962 m. – Romualdas Katauskas, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis veikėjas.
- 1965 m. – Laimutis Baltrūnas, ūkininkas, Lietuvos ir Kupiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1969 m. – Jurij Šeršniov, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1970 m. – Evaldas Lementauskas, Šiaulių ir Vilniaus miestų politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1973 m. – Linas „Ezopas“ Karalius, Lietuvos pramogų verslo veikėjas, politikas, 2008–2012 m. kadencijos Seimo narys. Išgarsėjo kaip muzikos grupės „ŽAS“ narys.
- 1980 m. – Diana Mačiūtė, kiokušin karate atstovė.
Mirtys
- 1670 m. – Žygimantas Liauksminas, SJ, Lietuvos teologas, filosofas, retorikos ir muzikos teoretikas, lietuvių muzikologijos pradininkas, vienas pirmųjų Vilniaus universiteto profesorių lietuvių (g. 1596 m.).
- 1923 m. – Juozas Čepukaitis, lietuvių rašytojas (g. 1870 m.).
- 1948 m. – Juozas Vilkutaitis – Keturakis, teisininkas, dramaturgas, visuomenės veikėjas (g. 1869 m.).
- 1957 m. – Jonas Bielionis, kompozitorius, chorvedys, pedagogas (g. 1909 m.).
- 1960 m. – Kazys Pakštas, Lietuvos geografas, keliautojas, visuomenės veikėjas, profesionaliosios geografijos Lietuvoje pradininkas (g. 1893 m.).
- 1961 m.:
- 1977 m. – Vladas Juodeika, Lietuvos ekonomistas, ekonomikos daktaras, visuomenės veikėjas (g. 1900 m.).
- 2007 m. – Stasys Žlioba, Lietuvos ir Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1944 m.).
- 2009 m. – Vladas Daujotas, dailininkas tekstilininkas, Lietuvos Dailės akademijos profesorius (g. 1921 m.).
- 2022 m. – Gražina Mareckaitė, Lietuvos teatrologė, dramaturgė (g. 1939 m.).[1]
Gimimo dienos
- 1524 m. – Pierre de Ronsard, prancūzų poetas (m. 1585 m.).
- 1656 m. – Ulrika Eleonora, Danijos karaliaus Frederiko III dukra, Švedijos karaliaus Karolio XI žmona (m. 1693 m.).
- 1771 m. – Mungo Parkas, škotų keliautojas ir tyrinėtojas, pirmasis žinomas vakarietis, keliavęs prie Nigerio upės.
- 1843 m. – Adolfas Vachas, vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas procesualistas (civilinio proceso teisės mokslininkas), ilgametis Leipcigo universiteto profesorius (m. 1926 m.).
- 1865 m. – Rainis, teisininkas, politinis veikėjas, Latvijos liaudies poetas, dramaturgas, lietuvių literatūros vertėjas į latvių kalbą (m. 1929 m.).
- 1877 m. – Feliksas Edmundovičius Dzeržinskis, revoliucionierius, ТSRS valstybės ir komunistų partijos veikėjas (m. 1926 m.).
- 1885 m. – Deividas Herbertas Lorensas, anglų rašytojas (m. 1930 m.).
- 1903 m. – Teodoras Adornas, vokiečių filosofas ir sociologas, muzikologas ir kompozitorius. Priskiriamas neomarksistinei Frankfurto mokyklai. Buvo Rokfelerio fondo remto „Radijo projekto“ Muzikos skyriaus direktoriumi (m. 1969 m.).
- 1945 m.:
- 1949 m. – João Leiva Campos Filho, brazilų futbolininkas, kuris buvo Brazilijos rinktinės sudėtyje 1974 m. FIFA pasaulio taurėje.
- 1963 m. – Anthony Bowie, JAV krepšininkas, baigęs profesionalaus krepšininko karjerą.
- 1965 m. – Moby, JAV elektroninės muzikos atlikėjas.
- 1968 m. – Slaven Bilić, buvęs Kroatijos futbolininkas (gynėjas), futbolo treneris. Nuo 2006 m. treniruoja Kroatijos nacionalinę rinktinę.
- 1969 m. – Gidget Gein, Marilyn Manson buvęs bosistas.
- 1971 m.:
- Morijama Daisuke, manga kūrėja. Geriausiai žinoma kaip Chrno Crusade serijų kūrėja.
- Richard Paul Ashcroft, britų dainininkas.
- 1976 m.:
- 1977 m.:
- 1978 m. – Dejan Stanković, futbolininkas, Serbijos ir Juodkalnijos rinktinės ir Milano „Inter“ klubo saugas.
- 1979 m. – Erikas Abidalis, futbolininkas, Prancūzijos rinktinės ir FC Barcelona klubo gynėjas.
- 1982 m. – Elvan Abeylegesse, Etiopijoje gimusi, bet Turkijai atstovaujanti lengvaatletė, kuri specializuojasi ilgo nuotolio bėgimų rungtyse. Nacionalinė ir buvusi 5000 m bėgimo pasaulio rekordininkė.
- 1985 m. – Shaun Patrick Livingston, amerikietis krepšininkas, rungtyniaujantis NBA lygoje Charlotte „Bobcats“ komandoje.
- 2005 m. – Chen Yuxi, kinijos šuolininkė į vandenį, pasaulio čempionė.
Mirtys
- 1227 m. – Oliveris Paderbornietis, vokiečių kronikininkas, Paderborno vyskupas (1223–1225 m.) (g. 1170 m.).
- 1823 m. – Davidas Rikardas, britų politinis ekonomistas, kuriam priskiriamas ekonomikos susisteminimas, buvo vienas įtakingiausių klasikinės ekonomikos atstovų. Taip pat jis buvo sėkmingas verslininkas, finansininkas ir spekuliantas, stebinęs didele sėkme (g. 1772 m.).
- 1886 m. – Eduardas Robertas Flegelis, buvo iš Lietuvos kilęs vokiečių keliautojas ir Afrikos tyrinėtojas (g. 1852 m.).
- 1888 m. – Domingo Faustino Sarmiento Albarracín, Argentinos prezidentas (nuo 1868 iki 1874 m.), švietėjas, rašytojas (g. 1811 m.).
- 1956 m. – Lusienas Febras, prancūzų istorikas ir istorijos filosofas. Labiausiai žinomas, kaip vienas prancūzų istoriografinės Analų mokyklos pradininkų (g. 1878 m.).
- 1971 m. – Nikita Chruščiovas, Tarybų Sąjungos valstybės veikėjas, nuo Stalino mirties 1953 metais iki 1964 metų spalio faktiškai valdęs šalį. Buvo Aukščiausiosios Tarybos deputatu (1937–1966 m.), Maskvos miesto ir srities komunistų partijos centrinio komiteto pirmuoju sekretoriumi (1935–1939; 1949–1953 m.), Ukrainos komunistų partijos centrinio komiteto pirmuoju sekretoriumi (1938–1949 m.), TSKP CK sekretoriumi (1949–1953 m.) (g. 1894 m.).
- 1973 m. – Salvadoras Aljendė, Čilės politikas, socialistas, Čilės prezidentas nuo 1970 iki 1973 m. Savo prezidentavimo metu įvedė visuotinę sveikatos apsaugos sistemą, reformavo švietimo sistemą, bandė sustiprinti ekonomikos valstybinę kontrolę. Mirė 1973 m. per A. Pinočeto įvykdytą pučą. Mirties priežastys neaiškios – pagal vieną versiją jis nusižudė, pagal kitą – buvo nužudytas Pinočeto šalininkų (g. 1908 m.).
- 1978 m. – Georgis Markovas, bulgarų rašytojas, žurnalistas, disidentas (g. 1929 m.).
- 1987 m.:
- Lorne Greene, kanadiečių aktorius[2] (g. 1915 m.).
- Peter Tosh, jamaikiečių dainininkas ir muzikantas[3] (g. 1944 m.).
- 1994 m. – Jessica Tandy, JAV aktorė, vyriausia Oskaro laureatė[4] (g. 1909 m.).
- 2001 m. – Muhamedas Atta, (Muhammad Atta), egiptiečių teroristas (g. 1968 m.).
- 2021 m. – Abimaelis Gusmanas, Peru filosofijos profesorius, maoistinės organizacijos Švytintis kelias įkūrėjas ir ilgametis lyderis (g. 1934 m.).[5]