február 11. – Fellövik az első japán műholdat, a 38kg-os Ohsumit. (Japán ezzel negyedik a sorban.)[4]
február 13. – Az erdélyi magyar költő, Moyses Márton a brassói román kommunista pártház előtt benzinnel fölgyújtja magát.
február 15. – Santo Domingo mellett, közvetlenül a felszállás után a tengerbe zuhan egy dominikai Douglas DC–9-es. A fedélzeten tartózkodó 102 ember életét veszítette.
március 5. – Életbe lép a nukleáris fegyverek elterjedését tiltó szerződés.
Amerikai és dél-vietnámi csapatok lépik át a kambodzsai határt.
Felmentik tisztségéből Dobos Lászlót, aki 1969. január 1-jétől a szlovák kormány tárca nélküli minisztereként a nemzetiségi ügyek felelőse volt, és Szabó Rezsőt a Szlovák Nemzeti Tanács alelnökét.[6]
május 6. – Prágában új csehszlovák-szovjet baráti és együttműködési szerződést írnak alá.[7]
május 18. – Borbándi János és Harangozó Szilveszter Moszkvában olyan dokumentum aláírására kérik Rákosit, amelyben tudomásul veszi, hogy Magyarországon lényegében házi őrizetben kell élnie. (Rákosi megtagadja az aláírást.)[3]
május 31. – Minden idők legpusztítóbb földrengése (Richter-skálán 7,7-es) az Újvilágban (Közép-Peru 80000 ember).
június 2. – Az MSZMP PB úgy dönt, hogy Rákosi hazahozatalát illetően további kezdeményező lépést nem tesz, a KB határozatának végrehajtását felfüggeszti.[3]
június 11. – A NATO Védelmi Tervező Bizottság miniszter ülése megvitatja a szovjet erők jelenlétének fokozódását a Földközi-tengeren, és üdvözli a Földközi-tengeri Azonnal Bevehető NATO Haitengerészeti Kötelék szolgálatba állítását.
november 12. – Az MSZMP KB jóváhagyja a PB döntését arról, hogy Rákosi hazaköltözéséről csak az itthoni elhelyezéséről szóló kötelezettségvállalás aláírása után lehet szó.[3]
december 1. – A csehszlovákiai népszámlálás adatai szerint az ország lakossága 14 344 987 fő, melyből 552 006 fő vallja magát magyarnak.[13]
december 2–4. – Az Észak-atlanti Tanács és a Védelmi Tervező Bizottság (DPC) brüsszeli miniszteri ülésén az USA bejelenti, hogy nem csökkenti az amerikai erők létszámát Európában, kivéve ha az kölcsönös kelet–nyugati intézkedés keretében történik. A DPC elfogadja a „Szövetségi védelem a 10-es években” című tanulmányt. Tíz európai ország elfogadja az európai védelem javításának külön programját.
október – A magyar Országgyűlés elfogadta a IV. ötéves tervről (1971–1975) szóló törvényt.
októbertől kezdődően – Gazdasági stabilizációs programot indítanak el Jugoszláviában.
november – Bengálra lecsap a Bhola nevű ciklon, mely majd félmillió ember halálát okozza.[15]
december – Gdańskban és Lengyelország több más városában sztrájkok és utcai tüntetések történtek. A karhatalmi és katonai egységek beavatkozása 44 halálos áldozatot követelt.
A 2-es metró első szakaszának átadásával a Gödöllői HÉVKeleti pályaudvar-Örs vezér tere közötti szakasza megszűnik, valamint felszámolják a Rákosszentmihályi HÉV vonalát is.
Jochen Rindt (Lotus) nyeri a Formula–1-es világbajnokságot, ám úgy, hogy ő már ezt nem érhette meg. Az osztrák versenyző az olasz nagydíj egyik edzésén szenvedett halálos balesetet, de előnyét a világbajnoki pontversenyben később sem sikerült vetélytársainak behozni, így Rindt lett a Formula–1 máig egyetlen posztumusz világbajnoka.
december 25. – Emmanuel Amuneke, nigériai labdarúgó
január 5. – Max Born, német fizikus, 1954-ben nyerte el a fizikai Nobel-díjat a német Walther Bothe társaságában, a szubatomi részecskék viselkedésének statisztikai leírásáért (* 1882)
Feitl István: A száműzött Rákosi. In.: Csorba László: A magyar történelem rejtélyei. Kossuth Kiadó Zrt., [Budapest], 2016, 45. oldal, ISBN978-963-09-8458-4