פרשת חקת
פרשת השבוע השישית בספר במדבר מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
פרשת השבוע השישית בספר במדבר מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
פרשת חֻקַּת היא פרשת השבוע השישית בספר במדבר. לפי החלוקה לפרקים, היא פותחת בתחילת פרק י"ט ומסתיימת בפרק כ"ב, פסוק א'.
| |||||
פסוקים | במדבר, י"ט, א' - כ"ב, א' | ||||
---|---|---|---|---|---|
מספר פסוקים | 87 | ||||
מספר תיבות | 1245 | ||||
תוכן | פרה אדומה וטומאת מת, מות מרים, משה מכה בסלע, מלך אדום מסרב למעבר ישראל בארצו, מות אהרן, מלחמה במלך ערד, נחש הנחושת, גבול ארץ מואב ושירת הבאר, מלחמה בסיחון מלך האמורי ובעוג מלך הבשן | ||||
מצוות בפרשה על פי ספר החינוך | |||||
| |||||
הפטרה | |||||
אשכנזים ספרדים ואיטלקים | שופטים, י"א, א'–ל"ג | ||||
תימנים | שופטים, י"א, א'–מ' |
מפרשה זו מתחילה התורה לפרט את קורות בני ישראל במשך ארבעים שנות שהותם במדבר סיני, בשנת הארבעים ליציאת מצרים. זאת בניגוד לפרשות הקודמות בספר, שתיארו את האירועים שבשנה השנית לצאתם ממצרים.
הפרשה נפתחת בסוגיה הלכתית ארוכה בעניין מצוות פרה אדומה והלכות טומאת מת.
לאחר מכן מתחילה הפרשה לתאר את קורות בני ישראל במדבר סיני בשנת הארבעים ליציאת מצרים:
בפרשת חקת יש 87 פסוקים, אשר מאוגדים ב-6 פרשיות פתוחות ועוד 4 סתומות. הפרשה מכילה 2 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה באמצע סדר ומסתיימת בסוף סדר וזאת בניגוד לכך שהיא מתחילה באמצע פרק ומסתיימת באמצע פרק לפי החלוקה לפרקים.
השבת בה קוראים את פרשת חקת יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים:
בחוץ לארץ, בשנים שבהן יום טוב שני של שבועות חל בשבת קוראים את פרשת חוקת יחד עם פרשת בלק העוקבת.
לפי מנהג תימן המקורי, שמקורו מהגאונים[2], במקום לחבר את מטות ומסעי (ברוב השנים), מחלקים את פרשת חוקת לשניים ומחברים את חציה הראשון (עד פרק כ', פסוק כ"א) לפרשת קרח, ואת חציה השני, "פרשת ויסעו מקדש" (משם ואילך), לפרשת בלק.[3]. כיום מעטים מבני יהדות תימן משמרים מנהג זה בארץ ישראל, אך נפוץ יותר ברוב קהילות התימנים בארץ ישראל לחבר חוקת ובלק, ויש נוהגים לחבר מטות ומסעי, כשאר הקהילות.
ההפטרה היא בספר שופטים, פרק י"א, פסוקים א'–ל"ג (התימנים מסיימים בפסוק מ', בנוסח רומניא סיימו בפסוק כ"א, ובק"ק פוזנא סיימו בפסוק כ"ד). בהפטרה מתואר סיפורו של יפתח הגלעדי ומלחמתו בבני עמון. לפני המלחמה נותן יפתח סקירה היסטורית, הכוללת גם את המלחמה נגד סיחון ועוג המתוארת בפרשה.
בשנים מסוג השג פרשת חקת נקראת בראש חודש תמוז היוצא בשבת וביום ראשון ועל כן נהוג לקרוא את הפטרת "השמים כסאי" במקום ההפטרה הרגילה של פרשת חקת (ובנוסח רומניא הפטירו כבכל שבת ראש חדש בספר יחזקאל, פרק מ"ו, פסוק א' עד פסוק י"ח). בחו"ל, כשקוראים חקת ובלק ביחד, נוהגים היום להפטיר בשל בלק, אבל בעבר היו קהילות שנהגו להפטיר בשל חוקת משום שמוזכר בלק בהפטרה זו (ספר שופטים, פרק י"א, פסוק כ"ה).
ישנו מנהג להתענות תענית צדיקים ביום ששי ערב שבת פרשת חקת, לזכר שרפת התלמוד בפריז שהתרחשה ביום זה בשנת ה'ב' או ה'ד'.[4][5] התענית לא נקבעה לפי התאריך בחודש, אלא לפי היום בשבוע, בשל שאלת חלום שנערכה ולפיה המאורע רמוז בפרשת השבוע, שפתיחתה ”זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה” מתורגמת בתרגום אונקלוס ”דָּא גְּזֵירַת אוֹרָיְתָא”.[4]
הטקסט:
פרשנות:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.