Loading AI tools
בסיס טיסה של חיל האוויר הישראלי מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
בסיס חיל האוויר חָצוֹר (בשמו הרשמי: כנף 4, בשמו המנדטורי "קסטינה", RAF Qastina) הוא בסיס טיסה של חיל האוויר הישראלי השוכן בשפלה הדרומית, סמוך לקיבוץ חצור אשדוד. הבסיס שוכן בשטח מישורי, התחום בין נחל האלה ונחל ברקאי.
![]() | |||||||||||||||||||
נתוני השדה | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||||||||||||
סוג השדה | צבאי | ||||||||||||||||||
תקופת הפעילות |
1948–הווה (כ־76 שנים) ![]() | ||||||||||||||||||
מפעיל |
![]() | ||||||||||||||||||
עיר סמוכה | אשדוד | ||||||||||||||||||
קואורדינטות | 31°45′45″N 34°43′38″E | ||||||||||||||||||
גובה מעל פני הים | 45 מטר (148 רגל) | ||||||||||||||||||
מסלולי טיסה | |||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||
![]() ![]() |
שדה התעופה הוקם ב-1942, בתקופת המנדט הבריטי ובמהלך מלחמת העולם השנייה, על ידי חיל האוויר המלכותי הבריטי. שמו המקורי של השדה היה "קסטינה" ("RAF Qastina") על שם היישוב הערבי קסטינה והמחנה הצבאי הבריטי, "מחנה קסטינה" שהיו בקרבת מקום.
ב-25 בפברואר 1946 הותקף שדה התעופה על ידי האצ"ל, במסגרת תנועת המרי העברי. כ-20 מטוסים בריטיים הושמדו בהתקפה, ביניהם מפציצים מסוג "הליפקס". ב-15 במרץ 1948 פינה הצבא הבריטי את המקום, וכוחות ההגנה השתלטו עליו ללא קרב.
במלחמת העצמאות, בתקרית האוויר הישראלית-בריטית, המריאה מחצור רביעיית מטוסי ספיטפייר, בהובלתו של עזר ויצמן, שהפילה 5 ספיטפיירים בריטיים מעל קיבוץ נירים. בנובמבר 1948 הועברה למקום טייסת 101 ("טייסת הקרב הראשונה") מבסיסה הראשון שהיה בשדה התעופה הרצליה. הבסיס נקרא אז "שדה שמואל", לזכרו של סאם (שמואל) פומרנץ, שנהרג ב"מבצע ולווטה", כאשר העביר מטוס ספיטפייר מצ'כוסלובקיה לישראל.
הבסיס נסגר במהלך 1949 וכנף 4 הועברה לעקרון. הכנף חזרה לחצור ב-1951. בשנת 1952 קיבלה טייסת 109 ("טייסת העמק") 25 מטוסי מוסקיטו, עברה מבסיס תל נוף לבסיס חצור והפכה לטייסת התקיפה הראשונה של חיל האוויר. טייסת 109 פעלה בבסיס עד שנת 1956. ב-2 באוגוסט 1953 הוקמה בחצור טייסת 110 ("טייסת אבירי הצפון") אשר הפעילה מטוסי מוסקיטו. טייסת זו פעלה בבסיס עד 5 באוקטובר 1955[2]. בשנת 1955 הוקמה בבסיס טייסת 113 ("טייסת הצרעה") שפעלה בו ברציפות עד שנת 1986.
בשבת, 7 באפריל 1962, נחתו בחצור שני המיראז'ים הראשונים של חיל האוויר הישראלי. המטוסים נקלטו בטייסת 101 שהפכה לאחת משתי הטייסות הראשונות שהפעילו את המטוס.
ב-19 בינואר 1964, בשעה 10:37 לפי שעון ישראל, נחת בחצור מטוס אימון מסוג יאק-11 שהוטס על ידי קפטן מחמוד עבאס חילמי, רווק בן 26 ששימש כמדריך בבית הספר לטיסה של חיל האוויר המצרי. עם נחיתתו הודיע חילמי: "באתי הנה מרצוני החופשי, אני מבקש מקלט מדיני"[3]. ב-15 באוגוסט 1966 נחת בחצור מטוס מיג-21 עיראקי שהובא ארצה על ידי מוניר רדפא, עריק מחיל האוויר העיראקי, במבצע שאורגן על ידי המוסד.
במלחמת ששת הימים פיקד על הבסיס בני פלד, לימים מפקד חיל האוויר. הבסיס נטל חלק נכבד בפעילות של חיל האוויר במלחמה זו. בשנת 1968 הוקמה בבסיס טייסת 102 (הנמר המעופף") שהטיסה מטוסי סקייהוק. במהלך מלחמת ההתשה, עברה הטייסת לבסיס חצרים. ב-17 באוגוסט 1969 הוקמה בבסיס טייסת 201 ("האחת") תחת פיקודו של רס"ן שמואל חץ, וב-5 בספטמבר קלטה את ארבעת מטוסי ה-F-4 פנטום ("קורנס") הראשונים שקיבל חיל האוויר הישראלי. במלחמת יום הכיפורים פיקד על הבסיס אל"ם עמוס לפידות, לימים מפקד חיל האוויר.
ב-31 בדצמבר 1987 נחת בבסיס מטוס ה-F-16D ("ברק 1" דו-מושבי) הראשון שנמסר לחיל האוויר הישראלי[4]. המטוס נקלט בטייסת 101. בעקבות שינויי הערכות בחיל האוויר, הועברה טייסת 201 ב-19 ביוני 1988 מבסיס חצור לתל נוף.
ב-1 ביולי 2019 עברו כל היחידות מבסיס שדה דב (שנסגר) לבסיס חצור.
בקיץ 2021, טייסות הברק F-16C/D (טייסת 101 וטייסת 105) עברו לבסיס רמת דוד בעקבות השינוי הארגוני בהחלטת מפקד חיל האוויר.
באוגוסט 2022 נפתחה בבסיס מחדש טייסת 144 כטייסת כלי טיס בלתי מאוישים,
בינואר 2023 טייסת 200 ("טייסת המל"טים הראשונה") עברה לחצור מבסיס פלמחים.
בגלל מיקומו של הבסיס באזור התחום בין שני הנחלים נחל האלה ונחל ברקאי, מועד הבסיס להצפות במקרים של ספיקות חזקות בנחלים הסובבים אותו. הצפות כאלו אירעו בחורף 1991–1992[5], ב־2013[6] וב־2020[7], ובהם הוצפו מסלולי המראה, דירים תת-קרקעיים וניזוקו מטוסי קרב וסוללת כיפת ברזל. בעקבות ההצפה ב-2020 התפטר מפקד הבסיס מתפקידו, ושלושה מפקדי טייסות ננזפו[8]. שיפוץ המטוסים שניזוקו הסתיים לאחר חמישה חודשים[9].
בבסיס חצור קיימות מגוון טייסות.
מהקמת הבסיס ועד שנת 2021 יעוד הכנף היה בסיס קרב, ועברו בו טייסות קרב רבות.
החל מהשינוי הארגוני[11] בהחלטת מפקד חיל האוויר:
לכן מאז, ייעוד הכנף הוא איסוף מודיעין והדרכה.
עד שנת 1956 שימש הבסיס ככנף הפצצה ולכן כלל סמלו ציור פצצה במרכזו.
עם תחילת עידן הסילון בבסיס, שונה יעודו ולכן גם סמלו בהתאם, כאשר ציור הפצצה במרכז הסמל הוחלף בצללית מטוס סילון.
ביולי 2019 שונה סמל הכנף שוב, לאחר סגירת בסיס שדה דב, ומעבר היחידות אל הכנף. בכך שינה הבסיס את ייעודו מבסיס קרב, לבסיס המשלב קרב ותובלה. הסמל החדש הנוכחי עוצב על ידי יגאל גבאי.
שם | תקופת כהונה | הערות |
מודי אלון | מאי 1948 | מפקד טייסת 101 |
סיד כהן | אוגוסט 1948 – אוקטובר 1948 | מפקד טייסת 101 |
ארנולד אילוויט | יולי 1949 – אוקטובר 1949 | מפקדה הראשון של כנף 4 בעקרון |
סם פלדמן | אוקטובר 1949– | מפקד כנף 4 בעקרון |
יעקב בן חיים ("בלק") | מרץ 1951– | מפקד כנף 4 בעקרון |
סא"ל שלמה להט (לנדאו) | אוקטובר 1951 – אפריל 1953 | |
סא"ל יוסף (ג'ו) רענן | אפריל 1953 – ספטמבר 1954 | |
סא"ל לסלי איסטרמן | ספטמבר 1954 – פברואר 1956 | |
אל"ם עזר ויצמן | פברואר 1956 – דצמבר 1956 | לימים מפקד חיל האוויר ונשיא המדינה השביעי |
אל"ם מוטי הוד | 1956–1959 | לימים מפקד חיל האוויר |
אל"ם משה פלד (פלדמן) | אוגוסט 1959 – מאי 1964 | |
אל"ם בני פלד | 1964–1968 | מפקד הבסיס במלחמת ששת הימים, לימים מפקד חיל האוויר |
אל"ם יעקב (יאק) נבו | 1968 – יוני 1970 | |
אל"ם רפי הר-לב | יוני 1970–1973 | |
אל"ם עמוס לפידות | 1973–1975 | מפקד הבסיס במלחמת יום הכיפורים. לימים מפקד חיל האוויר |
אל"ם עמוס עמיר | 1975–1977 | |
אל"ם אביהו בן-נון | 1977–1979 | לימים מפקד חיל האוויר |
אל"ם יורם אגמון | 1979–1982 | |
אל"ם רן גורן | 1982–1985 | לימים ראש אכ"א |
אל"ם גיורא גורן | 1985–1987 | |
אל"ם יואל פלדשו | 1987–1989 | |
אל"ם גדעון שפר (שפורר) | 1989–1991 | לימים ראש אכ"א |
אל"ם דן חלוץ | 1991–1993 | לימים מפקד חיל האוויר והרמטכ"ל ה-18 |
אל"ם אורי בקל | 1993–1995 | |
אל"ם ישראל (רליק) שפיר | 1995– 1997 | |
אל"ם עידו נחושתן | 1997–1999 | לימים מפקד חיל האוויר |
אל"ם אביב תמיר | 1999–2001 | |
אל"ם בני צוקר | 2001–2003 | |
אל"ם רונן דן | 2003–2006 | |
אל"ם אריאל בריקמן | 2006–2009 | מפקד הבסיס במלחמת לבנון השנייה ובמבצע עופרת יצוקה |
אל"ם אורי אורון | 2009–2011 | |
אל"ם ד"ר דן טורטן | 2011–2014 | מפקד הבסיס במבצע צוק איתן |
אל"ם איל גרינבוים | 2014–2016 | |
אל"ם אור יצחק לנדבר | 2016–2018 | |
אל"ם עמית אביטן | אוגוסט 2018 – פברואר 2020 | סיים את תפקידו בבסיס באופן מוקדם לאחר נזיפה ממפקד חיל האוויר, בעקבות רשלנות שגרמה להצפה בבסיס וטביעת מטוסים וציוד[8].
לימים נספח הגנה בצרפת. בתקופתו כמפקד הבסיס נקלטו יותר מ-400 חיילים בעיקר מבסיס שדה דב בעקבות סגירתו, וכן מבסיסים נוספים שנעשו בהן רפורמות, ושונה סמל הבסיס בפעם הראשונה זה 71 שנים. |
אל"ם תומר דגני | פברואר 2020 – אוגוסט 2022 | בתקופתו כמפקד הבסיס, התבצע שינוי המבנה הארגוני בבסיס, נסגר מערך הקרב ובוצעה ההיערכות לקליטת מערך הכטמ"ם בבסיס.
לימים ראש להק אוויר |
אל"ם ח'[12] | אוגוסט 2022 – הווה | מפקד הבסיס במלחמת חרבות הברזל |
מדינה | ![]() |
מחוז | הדרום |
מועצה אזורית | באר טוביה |
סוג יישוב | שיכון משפחות בבסיס של חיל האוויר |
שיכון המשפחות של הבסיס נחשב באופן רשמי ליישוב ששמו מחנה מרים.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.