entinen kunta ja kaupunki Suomessa, nykyisin osa Kuopiota From Wikipedia, the free encyclopedia
Juankoski (ruots. Strömsdal) on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnassa. Juankoski liittyi Kuopion kaupunkiin vuoden 2017 alussa.
Juankoski | |
---|---|
Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kuopio |
|
![]() |
![]() |
sijainti | |
Sijainti | |
Maakunta | Pohjois-Savon maakunta |
Seutukunta | Koillis-Savon seutukunta |
Kuntanumero | 174 |
Hallinnollinen keskus | Juankosken kirkonseutu |
Perustettu | 1925 |
– kaupungiksi | 1998 |
Kuntaliitokset |
Muuruvesi (1971) Säyneinen (1971)[1] |
Liitetty | 2017 |
– liitoskunnat |
Kuopio Juankoski |
– syntynyt kunta | Kuopio |
Pinta-ala |
586,26 km² [2] (1.1.2016) |
– maa | 465,27 km² |
– sisävesi | 120,99 km² |
Väkiluku |
4 731 [3] (31.12.2016) |
– väestötiheys | 10,17 as./km² (31.12.2016) |
Kaupungissa asui 4 731 ihmistä ja sen pinta-ala oli 586,26 neliökilometriä, josta 120,99 neliökilometriä oli vesistöjä.[2] Väestötiheys oli 10,17 asukasta/km2. Juankosken naapurikunnat olivat Juuka, Kaavi, Kuopio, Rautavaara ja Tuusniemi.
Juankosken suurimpia työnantajia on Valmet Oy märkäviiroja valmistava tehdas. Aiemmin merkittävä työllistäjä oli myös Stromsdal Oyj:n kartonkitehdas, mutta sen toiminta päättyi konkurssiin vuonna 2008. Juankoskella toimii Juankosken Yrittäjät, joka on Savon Yrittäjien aluejärjestö.
Juankoski oli väkiluvultaan Suomen toiseksi pienin kaupunki Kaskisten jälkeen. Nimityksestä huolimatta Juankoski oli tilastollisen kuntaluokituksen mukaan maaseutumainen kunta[4] vähäisen taajama-asteen ja alle 4 000 asukkaan keskustaajaman johdosta.[5]
Elokuussa 2014 Juankosken kaupunginvaltuusto päätti liittymisestä Kuopioon vuoden 2017 alusta[6] ja valtioneuvosto hyväksyi kesäkuussa 2016 kaupunkien yhdistymisen.[7]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1. tammikuuta 2013 mukainen.
Juankosken Akonpohjaan on ajoitettu asutusta aikavälille 8610–8270 eaa, josta mediaani on 8400 eaa. Paikalla on asuttu ainakin ajoittain noin 10 400 vuotta sitten.[10]
8400 eaa. | Juankosken Akonpohjaan on ajoitettu asutusta aikavälille 8610–8270 eaa., josta mediaani on 8400 eaa. Paikalla on asuttu ainakin ajoittain noin 10 400 vuotta sitten. Ajoitushetkellä kyseessä oli Suomen neljänneksi vanhin kivikautisen asuinpaikan ajoitus. |
1746 | Perustamislupa vuonna 1746 Juankosken ruukille (Strömsdalsbruk) Kuopion pitäjään. Hakijoina olivat manttaalikomissaari Brynolf Brunou ja Kuopion kirkkoherra Henrik Argillander. Jukajoen varrelle rakennettiin Suomen ensimmäinen järvimalmimasuuni. Aluksi ongelmia oli raaka-aineen ja hiilen hankinnassa. Ongelmia oli myös tuotannossa. Omistajat vaihtuivat tiheästi.
Seurakunnallisesti ruukin väestö kuului Nilsiän yhteyteen (Nilsiä oli Kuopion kappeliseurakunta).[11] |
1810 | Ruukinpatruuna Ekholmin salamurha.[12] |
1818 | Adolf Wilhelm Tigerstedt ruukinpatruunaksi. |
1826 | Uusi päärakennus: Patruunanmäen kartano valmistuu. |
1851 | Hovineuvoksetar Anastasia Ponomareva ostaa ruukin. Suku omistaa ruukin vuoteen 1900. Ruukkia kehitetään määrätietoisesti uudistamalla ja rakentamalla tuotantolaitoksia. |
1856 | Saimaan kanava valmistui, jolloin tuotteita saatiin myyntiin mm. Pietariin. |
1860 | Ensimmäinen ruukintyöläisille tarkoitettu 12 asunnon talo valmistui. Taloja rakennettiin lisää seuraavina vuosina. |
1861 | Ruukille perustettiin koulu, ja palkattiin pappi opettajaksi ja toimittamaan jumalanpalveluksia. |
1863 | Tehtaalle rakennettiin kirkko toimimaan kouluna ja kirkkona. Itsenäisesti toimiva Juantehtaan tehdasseurakunta aloitti toimintansa osana Nilsiän seurakuntaa. |
1889 | Hiiliuunien rakentaminen alkoi. Vuosisadan loppuun mennessä niitä valmistui kahdeksan. |
1898 | Sähkövalo Juankoskelle. |
1900 | Juantehtaan omistanut Taimi Oy meni konkurssiin.[13]
Karjalankosken rautatie valmistui. |
1907 | Juankosken tehdasseurakunta siirrettiin Muuruveden seurakunnan alaisuuteen.[14] |
1911 | Raudan valmistaminen päättyi. |
1913 | Pahvin valmistaminen alkoi. Juantehtaan päätuote oli valkoinen puupahvi. |
1915 | Hiiliuunien rakentaminen alkoi. Vuosisadan loppuun mennessä niitä valmistui kahdeksan. |
1921 | Toinen sähkövoimala, nykyinen voimalaitos ja sähkömuseo, valmistuivat. |
1923 | Juankoski erottautui itsenäiseksi seurakunnaksi Muuruvedestä. |
1925 | Juankosken kunta perustettiin. |
1951 | Omakotirakentaminen yhtiön maa-alueille ”markan tonteille” alkoi. |
1958 | Juankosken Näytelmäkerho perustettiin. |
1960 | Vuotjärven säännöstely alkoi.[15] |
1961 | Karjalankosken voimalaitos valmistui ja altaan (tunnetaan paikallisesti nimellä Välivesi) säännöstely aloitettiin.[16] |
1968 | Suomen Metallikutomo Oy rakensi viiratehtaan. Myöhemmin Viira Oy, 1984 Tamfelt Oyj, Metso Oyj, Valmet Oyj. |
1970 | Kartonkitehtaan perusteellinen kehittäminen alkoi kartonkikoneen uusimisella. |
1971 | Juankoski-Muuruvesi-Säyneinen kuntaliitos. |
1988 | Kymi-Kymmene myi Juantehtaan perustetulle Stromsdal Oy:lle ja voimalaitokset Savon Voima Oy:lle. |
1990 | Juankosken Kulttuurihistoriallinen Seura Ry perustettiin. |
1995 | Käytössä oleva Juankosken sähkövoimalaitos valmistui. |
2002 | Karjalankosken kanava ja Juankosken kanava valmistuivat. |
2003 | Ruukinkoulu valmistui yläkoulun, lukion, Kansalaisopiston ja Konservatorion käyttöön. Alakoululaiset ruokailevat Agora -nimisessä monitoimitilassa. |
2008 | Stromsdal Oyj hakeutui konkurssiin 27.11.2008. Lehman Brothersin kaatumisesta seurasi Yhdysvaltain asuntomarkkinoiden lainakriisi, mistä kasvoi globaaliksi pankkikriisi. Tätä taas seurasi kansainvälinen taantuma. Stromsdal Oyj:n asiakkaat joutuivat rahoituskriisiin, minkä myötä tehdas ei pystynyt huolehtimaan investointien maksamisesta eikä hankkimaan raaka-ainetta. |
2011 | Tehdas siirtyi Premium Board Finland Oy:n (PBF) omistukseen. |
2014 | Premium Board hakeutui yrityssaneeraukseen. Yritys sai melkein kaikki velat anteeksi. Käräjäoikeus julisti oikeudenkäyntiasiakirjat salaisiksi 50 vuodeksi. |
2017 | Juankoski ja Kuopio tekivät kuntaliitoksen 1.1.2017. Kuopiosta tuli Suomen suurin kesämökkikunta. |
2020 | Savon Voima rakennutti kalaportaat Karjalankosken ja Juankosken vesivoimalaitoksiin.[17] |
2021 | Juankosken Kulttuurihistoriallinen Seura valmisteli museon siirtämistä Juankosken vanhimpaan, vuonna 1860 valmistuneeseen, rakennukseen eli Kahvilapytinkiin.[18] |
Juankosken keskustaajaman läpi virtaavaa koskijonoa Vuotjärven ja Akonveden välillä tai sen pohjoisinta osaa on kutsuttu aiemmin (saamenkielisellä) nimellä Juka > Juankoski ~ Juvankoski, Jukakoski, mistä on muodostettu tehdasseurakunnan nimi. Nimeen sisältyy sana juka eli ’koski, virta, putous’. Juccas 1751, Juckas ja Juckasbruk 1752, Juvankoski 1825, Juankoski 1841.[19]
Akonvesi, Hipanlahti, Jouhteninen (Joutseninen), Muuruvesi (kirkonkylä), Säyneinen (kirkonkylä), Vehkalahti, Västinniemi
Juankosken paloasemalla Kauppatiellä sijaitsevat yksiköt: JK11 sammutusauto, JK12 sammutusauto, JK13 säiliöauto, JK171 ensivaste- ja miehistöauto. Juankoskella Niskakosken rannalla on myös Juankosken palokunnan vene JK-V1. Juankoskella on puolivakinainen palokunta.
Ensihoitopalveluja Juankoskella tuottaa Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiri, KYS Ensihoitokeskus, joka tuottaa myös Kaavin kunnan ensihoitopalvelun.
Kaupunginvaltuustossa paikat jakautuivat kunnallisvaalien 2012 jälkeen seuraavasti:
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Juankosken perinneruoiksi valittiin paistettu kala, uunijuusto ja rokkatuuvinki, sakea hernemuhennos.[24]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.