From Wikipedia, the free encyclopedia
Degerforsin kunta (ruots. Degerfors kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Degerfors.[3]
Degerforsin kunta | |
---|---|
![]() vaakuna |
|
![]() |
|
Valtio |
![]() |
Lääni | Örebron lääni |
Maakunta | Värmlanti ja Närke |
Keskustaajama | Degerfors |
Kuntakoodi | 1862 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 383,95 km² |
Väkiluku (31.12.2020) ([2]) | 9 631 |
– Väestötiheys | 25 as./km² |
Kunnan maapinta-ala on 383,95 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 9 631 henkeä (31.12.2020).[2]
Kristillisdemokraattien entinen puheenjohtaja Göran Hägglund on kotoisin kunnasta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 26,26 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuonna 1912 Karlskogan maalaiskuntaan perustettiin Jannelundin taajaväkinen yhdyskunta. Vuodesta 1938 lähtien sitä alettiin kutsua Degerforsiksi. Degerforsin seurakunta oli erotettu Karlskogan seurakunnasta jo vuonna 1883, mutta Degerforsin maalaiskunta erotettiin itsenäiseksi kunnaksi Karlskogan maalaiskunnasta vasta vuonna 1925. Vuonna 1943 koko maalaiskunta muutettiin Degerforsin kauppalaksi. Taajaväkinen yhdyskunta oli lakkautettu noin vuotta aikaisemmin, kun kaupunkeja koskevia määräyksiä (ruots. stadsstadgorna) oli alettu soveltaa koko maalaiskunnan alueella.
Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kauppalaan, mutta tuolloin muodostettiin Svartån "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Kvistbron, Nysundin ja Skagershultin maalaiskunnat. Vuonna 1967 Svartån maalaiskunta jaettiin ja Nysundin seurakunta liitettiin Degerforsin kauppalaan. Vuonna 1971 kauppala muutettiin nykyiseksi Degerforsin kunnaksi.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[6] |
% |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 273 | 13,3 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 292 | 3,1 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 659 | 6,9 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 319 | 76,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 375 Suomessa syntynyttä,[7] mikä vastasi 3,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 548 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 4,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 248 kruunua.[9] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 38 000 kruunua.[10]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[11]
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[12][13] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) |
Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 2,4 | 2,4 | |
jalostus | 41,4 | 37,9 | |
palvelut | 54,3 | 58,1 | |
tuntematon | 1,9 | 1,6 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 3 041 | 4 055 | |
työpaikkaomavaraisuus | 75,0 |
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,6 prosenttia.[14] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 774 asukasta.[14] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[15]
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[16]
Strömtorp on sittemmin kasvanut yhteen Degerforsin taajaman kanssa.[16]
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[17]
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Högåsen ja Knutsbol kuuluvat osin myös Karlskogan kuntaan.[18]
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Degerforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 8 | 8 | 6 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 2 | 2 | 3 | 2 | 4 | 3 | 4 | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | 0 | 1 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26 | 26 | 25 | 26 | 23 | 23 | 20 | 19 | 20 | 21 | 18 | 12 | 10 | 9 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 3 | 4 | 6 | 7 | 7 | 13 | 10 | 10 | 12 | 20 | 13 | 11 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[20] | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[21]
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[22] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.