From Wikipedia, the free encyclopedia
Дарџилинг (енгл. ) је град и општина у индијској држави Западни Бенгал. Налази се на Малим Хималајима на надморској висини од 2.000 м. Познат је по својој индустрији чаја, погледима на Кангченгџунгу, трећу највишу планину на свијету, и по хималајској жељезничка пруга Дарџилинг, која је проглашена свјетском баштином. Дарџилинг је сједиште округа Дарџилинг, које има дјелимично аутономни статус. Такође је популарно туристичко мјесто у Индији.
Дарџилинг | |
---|---|
Град | |
![]() Поглед на Дарџилинг са Хепи Вали Ти имања | |
Надимци: Краљица брда | |
Координате: 27° 3′ N 88° 16′ E | |
Држава | ![]() |
Савезна држава | Западни Бенгал |
Округ | Дарџилинг |
Насељен | 1815, Сугаулски споразум |
Влада | |
• Тело | Општина Дарџилинг |
• Предсједник | Пратиба Рај[1] |
• Потпредсједник | Сагар Таманг |
Површина | |
• Укупно | 10,57 km2 (4,08 sq mi) |
Надморска висина[2] | 2.042,16 m (6.700,00 ft) |
Становништво (2011) | |
• Укупно | 132.016 |
• Густина | 12,000/km2 (32,000/sq mi) |
Језици | |
• Званични | Бенгласки и непалски[3] |
Временска зона | ИСТ (UTC+5:30) |
ПИН | 734101 |
Позивни број | 0354 |
Регистрске ознаке | WB-76 WB-77 |
Лок Саба изборна јединица | Дарџилинг |
Видан Саба изборна јединица | Дарџилинг |
Веб-сајт |
Забиљежена историја града датира од почетка 19. вијека када је колонијална управа основала санаторијум и војно складиште у региону. Након тога, у регији су постављене обилне плантаже чаја, а произвођачи чаја развили су хибриде црног чаја и створили нове технике ферментације. Чај Дарџилинг, који је резултат овога, међународно је признат и сврстава се међу најпопуларније црне чајеве на свијету.[4] Хималајска жељезничка пруга Дарџилинг повезује град с равницама и има неке од парних локомотива које се још увијек користе у Индији.
Дарџилинг има неколико приватних школа британског стила које привлаче ученике из цијеле Индије и неколико сусједних земаља. Разноврсну културу града одражава његов разнолики демографски миље који чине Ронкупи, Кампи, Гурке, Невари, Шерпаси, Бутији, Бенгалци[5] и друге етно-језичке групе континенталне Индије. Дарџилинг је, поред свог сусједног града Калимпонга, био центар друштвеног покрета Горкаланд 1980-их година и љета 2017.
Историја Дарџилинга испреплетена је са историјом Сикима, Непала, Британске Индије и Бутана. До почетка 19. вијека, брдовито подручје око Дарџилинга било је под контролом Краљевства Сиким,[6] а насеље се састојало од неколико села Ронкупа и Кирата.[7] Чогјал од Сикима учествовао је у неуспјешним ратовима против непалских Гурки.
Дарџилинг је главни град садарске субдивизије и такође сједиште округа. Налази се на надморској висини од 2.000 м у брдском региону дарџилиншких Хималаја на Дарџилинг-Џалапахар вијенцу који креће са југа од Гума. Вијенац је у облику слова ипсилон, а база почива на Катапахару и Џалапахару, а двије руке се раздвајају сјеверно од Опсерваторијског брда. Сјевероисточна рука нагло зарања и завршава у изливу Лебонг, док сјеверозападна рука пролази кроз Сјеверну тачку и завршава се у долини у близини Туквер Ти имања.[8] Брда су угнијежђена унутар виших врхова, а снијегом покривени хималајски вијенац у даљини је надвијен над градом. Канченџунга, трећи највиши врх на свијету (8.598 м), најистакнутија је видљива планина. У ведрим данима може се видјети непалски Монт Еверест (8.850 м).[9]
Брда Дарџилинга дио су Малих Хималаја. Тло је углавном састављено од пјешчара и конгломератних формација, које су очврсли и узбуркани детритуси великог распона Хималаја. Међутим, тло је често слабо консолидовано (пропусни седименти у региону не задржавају воду између киша) и не сматрају се погодним за пољопривреду. Подручје има стрме падине и растреситу подлогу, што доводи до честих клизишта током монсуна. Према Бироу за индијске стандарде, град спада под сеизмичку зону IV, (на скали од I до V, но основу склоности земљотресима) близу конвергентне границе индијске и евроазијске тектонске плоче и подложан је честим земљотресима.[9]
Клима Дарџилинг (1981–2010, екстреми 1901–2012) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показатељ \ Месец | Јан. | Феб. | Мар. | Апр. | Мај | Јун | Јул | Авг. | Сеп. | Окт. | Нов. | Дец. | Год. |
Апсолутни максимум, °C (°F) | 18,9 (66) |
19,2 (66,6) |
24,0 (75,2) |
26,7 (80,1) |
25,7 (78,3) |
27,7 (81,9) |
28,0 (82,4) |
28,5 (83,3) |
27,5 (81,5) |
26,0 (78,8) |
24,5 (76,1) |
20,0 (68) |
28,5 (83,3) |
Максимум, °C (°F) | 10,7 (51,3) |
12,4 (54,3) |
15,6 (60,1) |
18,5 (65,3) |
19,3 (66,7) |
19,8 (67,6) |
19,6 (67,3) |
20,0 (68) |
19,8 (67,6) |
19,5 (67,1) |
17,1 (62,8) |
14,0 (57,2) |
17,19 (62,94) |
Минимум, °C (°F) | 1,5 (34,7) |
2,9 (37,2) |
5,7 (42,3) |
8,8 (47,8) |
10,6 (51,1) |
12,8 (55) |
13,4 (56,1) |
13,4 (56,1) |
12,4 (54,3) |
10,5 (50,9) |
6,3 (43,3) |
3,8 (38,8) |
8,51 (47,3) |
Апсолутни минимум, °C (°F) | −7,2 (19) |
−6,4 (20,5) |
−4,8 (23,4) |
0,0 (32) |
1,4 (34,5) |
6,6 (43,9) |
3,9 (39) |
8,0 (46,4) |
6,2 (43,2) |
3,2 (37,8) |
−4,4 (24,1) |
−4,6 (23,7) |
−7,2 (19) |
Количина кише, mm (in) | 13,5 (0,531) |
14,0 (0,551) |
30,8 (1,213) |
76,9 (3,028) |
137,9 (5,429) |
466,0 (18,346) |
656,7 (25,854) |
528,2 (20,795) |
379,7 (14,949) |
59,1 (2,327) |
14,4 (0,567) |
2,9 (0,114) |
2.380,1 (93,704) |
Дани са кишом | 1,1 | 1,5 | 2,8 | 6,8 | 10,5 | 18,8 | 22,9 | 21,7 | 14,9 | 2,9 | 0,6 | 0,7 | 105,2 |
Релативна влажност, % (у 17:30 ИСТ ч.) | 81 | 78 | 75 | 78 | 88 | 93 | 94 | 92 | 90 | 84 | 75 | 74 | 83,5 |
Сунчани сати — месечни просек | 167,4 | 141,3 | 145,7 | 147,0 | 151,9 | 72,0 | 77,5 | 102,3 | 96,0 | 167,4 | 189,0 | 189,1 | 1.646,6 |
Сунчани сати — дневни просек | 5,4 | 5,0 | 4,7 | 4,9 | 4,9 | 2,4 | 2,5 | 3,3 | 3,2 | 5,4 | 6,3 | 6,1 | 4,51 |
Извор #1: Индијски метеоролошки департман[10][11] | |||||||||||||
Извор #2: Дојчер Ветердинст (1891–1990)[12] |
Дарџилинг има умјерену климу (Кепен: Cwb,[13] суптропска планинска клима) са влажним љетима узрокованим монсунским кишама.[14] Средња годишња максимална температура је 149 °C, док је средња минимална температура 89 °C, са средњим мјесечним температурама у распону од 6 до 18 °C. Најнижа забиљежена температура била је -5 °C 11. фебруара 1905. Просјечна годишња количина падавина је 3.092 мм, са просјечно 126 кишних дана годишње. Највише падавина долази у јулу. Обилне и концентрисане кише које су падале у региону, погоршане крчењем шума и непланираном градњом, често изазивају разорна клизишта.[15][16] Иако није веома често, у граду снијег пада најмање једном током децембра и јануара.[17]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.