1. 1. - Rat Šeste koalicije: prethodnica Blücherove Šleske armije i ruski pioniri prelaze Rajnu u Francusku (armija 2-5. januara). Francuske snage se većim delom meseca povlače.
2. 1. - Frane Nonković nikako ne želi predati Kulu Norinsku austrijskoj vojsci (fratri su ga nagovorili poslije šest mjeseci).
5. 1. - Jadranska kampanja – Opsada Kotora: posle deset dana bombardovanja sa britanske HMS Bacchante pod komandom Williama Hostea predao se Kotor - u grad će ući Crnogorci[1][2].
6. 1. - Saveznici preuzimaju grad Erfurt, što je kraj Napoleonove kneževine - Francuzi ostaju u dve citadele do maja.
8. 1. - Austrijski general Milutinović po drugi put ušao u Herceg Novi, sa 213 vojnika iz hrvatskih krajeva, navodno bez prejudiciranja statusa[3] (Boka Kotorska je trenutno ujedinjena sa Crnom Gorom).
28. 1. - Nakon napuljskih, u Bolognu stižu i Nugentove austrijske jedinice. Kralj Murat stiže 1. februara.
29. 1. - Bitka kod Brienna je Napoleonova pobeda nad Blücherom.
januar - Zaoštravanje u Beogradskom pašaluku: Sulejman-paša Skopljak šalje naoružane odrede po selima u teftiš ("inspekciju") da traže oružje i hajduke - pljačka i zlostavljanje; nametnut kuluk za opravku Beogradske tvrđave, povećan porez[5].
zima - Kuga u Hercegovini[3]; ovo je gladna i kužna godina u mnogim balkanskim krajevima, npr. u Vlaškoj je Karadžina kuga (Ciuma lui Caragea).
1. 2. - Filipinski vulkan Mayon ima svoju najrazorniju poznatu erupciju, stradalo je 1.200 ljudi - mogao je doprineti Godini bez leta 1816.
8. 2. - Bitka na rijeci Mincio u sjevernoj Italiji: bez jasnog pobjednika, vicekralj Eugène de Beauharnais tvrdi uspjeh.
10 - 15. 2. - Šestodnevna kampanja: Napoleon naneo četiri poraza Blücheru u dolini Marne, kod Champauberta, Montmiraila, Château-Thierrya i Vauchampsa.
11. 2. - Usprkos Kilskom sporazumu Norvežani proglašavaju samostalnost.
7. 3. - Bitka kod Craonna je još jedna francuska pobeda.
9 - 19. 3. - Chaumontski ugovor: niz sporazuma, antedatiranih na 1. mart, između Austrije, Pruske, Rusije i Britanije: od Napoleona se traži da napusti sva postrevolucionarna osvajanja. Predviđen posleratni savez, konfederacija nezavisnih nemačkih država, Holandija proširena dan. Belgijom.
28. 3. - Bitka kod Valparaísa: Britanci zarobili jednu američku fregatu i šalupu ispred Čilea.
29. 3. - Meksički rat za nezavisnost: rojalisti povratili Oaxacu. Ustanici trpe neuspehe, pogođeni su i neslogom.
31. 3. - Bitka za Pariz: koalicione snage na čelu sa carem Aleksandrom I ulaze u grad.
April/Travanj
1. 4. - U Londonu su instalirane prve lampe plinskog uličnog osvjetljenja.
3. 4. - Francuski Senat zbacio Napoleona, tri dana kasnije poziva Burbone. Maršali i viši oficiri su takođe otkazali poslušnost Napoleonu.
6. 4. - Napoleon bezuslovno abdicira, dva dana nakon što je pokušao abdicirati u korist svog sina. Senat usvaja projekat ustavne povelje: Francuska je ponovo monarhija, na čelu sa "slobodno pozvanim" Lujem XVIII - Prva restauracija.
10. 4. - Bitka kod Tuluza se završila s velikim gubicima za Velingtonovu vojsku ali ulazi u grad dva dana kasnije.
10. 4. - Služba, ceremonija pročišćenja, i parada pobednika na pariskog Trgu Konkord, preimenovanom u Luj XVI.
16. 4. - Konvencija iz Schiarino-Rizzina: italijanski vicekralj Eugène i austrijski gen. von Bellegarde sklopili primirje.
17. 4. - Komandant španske Druge armije Francisco Javier de Elío stavlja kralju Ferdinandu na raspolaganje svoje trupe za obnovu apsolutizma
20. 4. - Neredi u Milanu, omrznuti ministar finansija Giuseppe Prina je linčovan. Vicekralj Beauharnais nekoliko dana kasnije odlazi u progonstvo, kod tazbine u Bavarsku.
Oproštaj Napoleona od carske garde
20. 4. - Oproštaj Napoleona od carske garde u zamku Fontainebleau.
23. 4. - Grof od Artoa zaključio primirje između Francuske i saveznika.
Alegorija povratka Burbona u Francusku
24. 4. - Luj XVIII se iskrcao u Calaisu, nakon 23 godine emigracije.
24. 4. - Mantovska konvencija: napoleonovska Kraljevina Italija privremeno pripada Austriji - potvrđeno na Bečkom kongresu 1815. (→ Kraljevstvo Lombardija-Venecija).
25. 4. - Gen. Habert predao Barcelonu nakon uporne obrane.
25. 4. - Tokom prolaza kroz Provansu, Napoleon je izložen neprijateljskim manifestacijama.
2. 5. - Luj XVIII "po milosti Božjoj Kralj Francuske i Navare" izdaje deklaraciju iz Saint-Ouena: ne prihvata ustav iz aprila, ali obećava novi koji će sačuvati mnoge tekovine revolucije. Sutradan stiže u Pariz.
3. 5. - Napoleon se sa britanskog broda HMS Undaunted iskrcao na Elbu.
4. 5. - Španski kralj Ferdinand VII. proglašava ništavnim sve propise Kadiskog kortesa, uključujući tzv. Kadiski ustav iz 1812. - povratak u apsolutizam, progon liberala.
4. 5. - Antverpen se predao koaliciji, nakon što je Luj XVIII poslao pismo Karnou.
5. 5. - Britanci uništili Fort Ontario u državi Njujork.
13. 5. - Ferdinand VII. se trijumfalno vraća u Madrid, dva dana nakon što je Kortes raspušten i uhapšeni njegovi politički protivnici. Apsolutizam traje do 1820, kada je Kadiski ustav vraćen na tri godine.
17. 5. - Usvojen Ustav Norveške, danski princ Kristijan Frederik izabran za kralja.
17. 5. - Francuska okupacija Monaka zamenjena austrijskom.
17. 5. - Argentinski rat za nezavisnost: španska flota potučena u bici kod Bucea, blizu Montevidea - grad je već dve godine blokiran s kopna, a sad je izgubio i morsku vezu.
10. 6. - Austrijanci zauzeli Kotor, nakon otpora crnogorske narodne vojske - kraj ujedinjene Boke i Crne Gore - u okviru Kraljevine Dalmacije pripada Habsburzima do 1918.
jun - Miloš Obrenović postao oborknez požeške i kragujevačke nahije (ranije samo rudničke)[5].
15. 6. - Venecuelanski rat za nezavisnost: Druga bitka kod La Puerte je odlučujuća pobeda rojalista José Tomás Bovesa nad Drugom Venezuelanskom Republikom. Boves je nominalni rojalista ali zapravo vodi brutalni rasni i klasni rat protiv belaca i kolonijalnog poretka.
21. 6. - Osam londonskih članaka: tajna konvencija velikih sila daje Willemu I čitavo Nizozemlje.
25. 7. - Teška Bitka kod Lundy's Lanea je strateška britanska pobeda u Kanadi.
26. 7. - 14. 8. - Švedsko-norveški rat: Norveška se u kratkom ratu pokušava odupreti priključenju Švedskoj.
leto - Emigranti iz Srbije šalju protu Matiju ruskom caru da traži pomoć za Srbe i prenese protivljenje za neku novu Karađorđevu ulogu u Srbiji[7].
leto - Skupština virovitičke županije odlučila da se selo Naukovac (danas deo Rijenaca) kod Voćina preseli u Smude, ali seljaci na čelu sa Stevanom Filipovićem se tome usprotivili[8].
Avgust/August/Kolovoz
7. 8. - Papa Pio VII. bulom Sollicitudo omnium ecclesiarum obnovio Družbu Isusovu (zvanično ukinutu 1773, što nije svuda sprovedeno).
9. 8. - Ugovor iz Fort Jacksona je kraj Creekovskog rata: Indijanci Creek ostaju bez 93.000 kv.km zemlje u dan. centralnoj Alabami i južnoj Džordžiji.
13. 8. - Anglo-holandski ugovor: Holanđanima vraćeni posedi uzeti od 1803. s izuzetkom Rta dobre nade i kasnije Britanske Gvajane.
14. 8. - Konvencija iz Mossa je primirje i faktički mir u Švedsko-norveškom ratu: biće sprovedena personalna unija, a švedski kralj prihvata norveški ustav. Završen je poslednji švedski rat.
24. 8. - Rat iz 1812.: nakon dobijene bitke kod Bladensburga, Britanski vojnici zauzeli Vašington D.C. - dolazi do Paljenja Washingtona u kome su izgorele mnoge javne zgrade uključujući Belu kuću i Kapitol.
25. 8. - Washington D.C. pogođen tornadom i kišom koja je ugasila požare, Britanci se ubrzano povlače.
Septembar/Rujan
3. 9. - Pruske reforme: zakonom uvedena vojna obaveza.
11. 9. - Bitka kod Plattsburgha - važna američka pobeda na jezeru Champlain.
13/14. 9. - Tokom Bitke za Baltimore Britanci bombarduju Fort McHenry - Francis Scott Key to posmatra i inspirisan je za pesmu The Star-Spangled Banner.
17. 9. - Karađorđe i vojvode sa porodicama krenuli iz Novog Sada preko Temišvara i Erdelja za Rusiju[6].
26. 9. - Hadži-Prodanova buna u požeškoj nahiji, nakon sukoba Hadži Prodanovog brata Mijaila i igumana Pajsija sa Turcima u manastiru Trnava (u Srbiji je kuga)[9] - pored Turaka guši je i Miloš Obrenović, koji je umirio i okolinu Kragujevca, gde mu se predao Toma Vučić Perišić; Sulejman-paša Skopljak pojačava teror[7].
26. 9. (14. 9. po j.k.) - U Odesi osnovana Filiki Eterija ("Društvo prijatelja"), tajno grčko udruženje za podizanje ustanaka hrišćanskih naroda na Balkanu, za nezavisnost Grčke.
1. 11. - Počinje Anglo-nepalski rat ili Rat Gurki (do 1816).
23. 11. - Kurban bajram: Johann Ludwig Burckhardt je u Meki pod krinkom muslimana.
29. 11. - Prvo izdanje londonskog The Times-a štampano Koenigovom parnom presom.
Decembar/Prosinac
10 - 12. 12. - Opsada Bogote: kolumbijski federalisti, na čelu sa Bolivarom, odnose pobedu nad centralistima i zauzimaju grad.
15. 12. - Počinje Hartfordska konvencija, labudova pesma američke Federalističke partije.
decembar - Prota Matija u Beču, pokušava da zainteresuje velike sile za srpsko pitanje[7]; srpsku delegaciju 17. decembra primio car Franz II. koji obećava pomoć, zatim i ruska delegacija traži zaštitu hrišćana u Turskoj[10].
decembar - Pobuna seljaka na spahiluku grofa Isidora Jankovića (Daruvar, Pakrac, Sirač)[11].
22. 12. - Mahmud ibn Muhammad je novi beg Tunisa, nakon što je ubio rođaka Osman Bega (do 1824).
24. 12. - Potpisan Ghentski ugovor kojim se Rat iz 1812. okončava statusom kvo. Vest sporo putuje pa rat traje do februara.
29. 12. (17. 12. po j.k.) - Đakon Avakum ubijen u Beogradu i nabijen na kolac[7], kao i iguman Pajsije; u Beogradu je pogubljeno oko 300 ljudi[12].
Vuk Karadžić: objavljeni Mala prostonarodna slovenoserbska pjesnarica i prva gramatika srpskog narodnog jezika Pismenica serbskoga jezika po govoru prostoga naroda napisana, čime započinje njegova borba za narodni jezik; Vuk zapisuje narodne pesme u Šišatovcu (?).
Izdat prvi deo Vidakovićevog romana "Ljubomir u Jelisijumu".