4. 5. - Sastao se hrvatski sabor, razgovara se o utvrđivanju Koprivnice i drugih krajiških mjesta u Slavoniji, poslato izaslanstvo u Beč da traži novog bana, žalbe na pljačke krajiških vojnika (pod komandom Ivana Auersperga i Vida Haleka)[1].
7. 6. - Pismo kralja Rudolfa bratu Ernestu: moraju se proterati Vlasi koje su Turci naselili "u dvadeset gradova" Like - tokom lipnja i srpnja se vrše pripreme za to, nema vijesti o izvršenju[2].
srpanj-kolovoz - Česti turski upadi, stradali krajevi oko Steničnjaka, Kneje i Bihaća.
5. 8. - 24. 9. - U Beču se sastalo veliko povjerenstvo za uređenje hrvatske, slavonske i ugarske krajine[3]; Car i kralj Rudolf prvi put došao u Beč.
14. 9. - Nakon šestog Hugenotskog rata potpisan Beržerački ugovor - hugenotima smanjena prava u odnosu na prošlogodišnji ugovor iz Beaulieu-a.
29. 9. - Ferhat-paša Sokolović zauzeo Podzvizd, Šturlić, Ajtić-grad i Peći; Hresno se odbranilo[4].
2. 10. - Ferhat-pašin kapidžipaša neuspešno napadao Smrčković na izvoru Gline, zatim pljačka krajeve oko Korane; hlivanjski paša istovremeno provaljuje prema Kupi, Gašpar Alapić se utaborio kod Vukovine.
studeni, početkom? - Turci zapalili kastel Mazin u topuskoj opatiji[5].
Plan Jevrejina Danijela Rodriga za uzdizanje Splita u glavnu luku Dalmacije za tranzitnu trgovinu sa Osmanskim carstvom[8], koji je mletačka vlada prihvatila (ostvareno 1592)[9].