norsk professor og matematiker From Wikipedia, the free encyclopedia
Marius Sophus Lie (1842–1899)[20] var en norsk matematiker. Sammen med Niels Henrik Abel regnes Lie som den største matematikeren Norge har fostret.[trenger referanse]
Sophus Lie | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Marius Sophus Lie 17. des. 1842[1][2][3][4] ![]() Nordfjordeid[5][6] | ||
Død | 18. feb. 1899[1][2][3][4]![]() Oslo[6] | ||
Beskjeftigelse | Matematiker, universitetslærer ![]() | ||
Akademisk grad | Ph.d. (1872) (deles ut av: Universitetet i Oslo)[7] | ||
Utdannet ved | Universitetet i Oslo (1859–) | ||
Doktorgrads- veileder | Carl Anton Bjerknes (1872) (first doctoral advisor)[8] Cato Guldberg (second doctoral advisor)[9] | ||
Ektefelle | Anna Lie | ||
Søsken | Laura Lie | ||
Barn | Marie Leskien | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Vår Frelsers gravlund (1899–)[10] | ||
Medlem av | 12 oppføringer
Royal Society (1895–)[11]
Det saksiske vitenskapsakademiet (1886–1898) (ordinær medlem) National Academy of Sciences (1895–) (Foreign Associate of the National Academy of Sciences) Vitenskapsakademiet i St. Petersburg Det franske vitenskapsakademiet (1892–) Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab Det russiske vitenskapsakademi Det saksiske vitenskapsakademiet (1898–) (korresponderende medlem) Accademia Nazionale delle Scienze detta dei XL London Mathematical Society (1878–)[11] Bayerische Akademie der Wissenschaften Accademia delle Scienze di Torino (1895–)[6] | ||
Utmerkelser | Ridder av St. Olavs Orden Lobatsjevskij-prisen (1897)[12] Utenlandsk medlem av Royal Society (1895)[13] | ||
Arbeidssted | Universitetet i Leipzig Universitetet i Oslo | ||
Fagfelt | Gruppeteori, geometri,[14] differensialligningsteori,[15] symmetri[14] | ||
Doktorgrads- studenter | 18 oppføringer
Élie Cartan (1894)[16]
Gerhard Kowalewski (1898)[17] Kazimierz Żorawski (1891)[18] Hans Frederick Blichfeldt (1900)[19] Georg Scheffers[19] Charles L. Bouton[19] Arthur Tresse[19] Edgar Odell Lovett[19] Gottlob Friedrich Lipps[19] Willibald Reichardt[19] Richard Kummer[19] Hermann Werner[19] Walther Müller[19] Georg Sebald Paul Wiegner[19] James Morris Page[19] Maximilian Friedrich Kunze[19] Eduard Dolezal[19] Elling Holst[19] | ||
Lie grunnla på egen hånd en ny matematisk disiplin, transformasjonsgruppeteorien. Denne disiplinen går i dag under navnet «teorien for Lie-grupper», og er i dag et viktig redskap for moderne fysikk. Lies algebra blir brukt til å klassifisere elementærpartikler, og i tillegg spiller den en viktig rolle innenfor kvantemekanikken.
Lie var høyt ansett også utenfor Norge. I 1886 ble han utnevnt til professor ved matematisk institutt i Leipzig[21], og han arbeidet også i Berlin, Paris og i Göttingen. I sitt siste leveår ble han professor ved Det Kongelige Frederiks Universitet i Christiania.[21]
Sophus Lie ble født på Eid prestegård i Nordfjordeid den 17. desember 1842. Faren, Johan Herman Lie[20], var sogneprest og ordfører i bygda. Moren het Mette Maren Stabell. Presteparet hadde syv barn, og Sophus var den nest yngste av dem. Etter hvert flyttet familien til Moss, og da Sophus ble gammel nok begynte han på Nissens latin- og realskole i Christiania.[20] Mens han gikk på denne skolen ble han kjent med Ernst Motzfeldt, og de utviklet et vennskap som skulle vare livet ut. De to hadde en omfattende brevveksling, og disse brevene er en viktig kilde til kunnskap om matematikeren Sophus Lie.
På skolen gjorde Lie det godt i alle fag, og han viste ikke noen spesielle evner for matematikk i starten. I 1859 begynte han å studere realfag ved Det Kongelige Frederiks Universitet, og i løpet av studiene var han innom fysikk, astronomi, botanikk og zoologi, foruten matematikk. Etter hvert ble han stadig mer interessert i matematikkfaget, og han lånte en rekke bøker ved universitetsbiblioteket. Her ble han blant annet kjent med arbeidene til den tyske matematikeren Julius Plücker. Plücker hadde innført en ny form for analytisk geometri, som Lie viste særlig interesse for. Lie var så opptatt av teoriene til Plücker at han senere sa at han følte seg som Plückers elev, selv om de to aldri møttes.
Etter hvert begynte Lie å produsere matematiske avhandlinger, og den første avhandlingen ble publisert da han var 26 år. Senere ble avhandlingen også publisert i Crelles Journal, hvor Niels Henrik Abel publiserte de fleste av sine arbeider.
Det matematiske miljøet i Norge var svært begrenset på den tiden, og for å treffe fagfeller som kunne stimulere til videre arbeid måtte Lie reise ut i Europa.
I 1869 startet Lie sin utenlandsreise. Han reiste først til Prøysen, hvor han besøkte de matematiske miljøene i Göttingen og Berlin.[20] I Berlin møtte han store matematikere som Leopold Kronecker, Karl Weierstrass og ikke minst Felix Klein.[21][20] Klein hadde vært student av Plücker,[20] og de to fant raskt tonen faglig. Personlig var de ganske forskjellige.[20]
Under oppholdet i Berlin utviklet Lie stadig større tillit til sine egne matematiske evner, og han fikk både ros og oppmuntring fra flere av de tyske matematikerne.[20]
Året etter reiste Klein og Lie sammen til Paris,[20] og under oppholdet i den franske hovedstaden fikk Lie forståelsen for hvor viktig gruppeteorien var for studiet av geometri. Her begynte han å utvikle ideer som senere kom til uttrykk i arbeidene om såkalte transformasjonsgrupper.[20] Disse nye ideene diskuterte han mye med Felix Klein, og de to publiserte etter hvert flere artikler sammen.[20]
Etter hvert brøt det ut krig mellom Tyskland og Frankrike, og Lie reiste tilbake til Christiania.[20]
Da Lie kom tilbake fra utenlandsreisen ble han assistent ved universitetet. Han underviste også på Nissens skole, hvor han selv hadde vært elev.
I 1872 fikk han sin doktorgrad med en avhandling om geometriske transformasjonsgrupper. Sophus Lie ble snart en anerkjent matematiker også her hjemme, og han fikk et professorat ved Det Kongelige Frederiks Universitet i Christiania, som han beholdt i 14 år.
Etter at Lie var blitt professor i Christiania startet han på arbeidet med å få gitt ut de samlede verkene til Niels Henrik Abel.[20] Dette arbeidet gjorde han sammen med Ludwig Sylow.[20]
I 1874 giftet han seg i Risør med risørjenta Anna Sophie Birch.[20] Birch var kusinen til Ernst Motzfeldt, og på morssiden var hun i slekt med Niels Henrik Abel. Morfaren til Anna var Abels onkel.
I 1885 takket han ja til et professorat i Leipzig og flyttet dit.[21] Her ble Lie møtt med et stort arbeidspress,[20] og etter hvert begynte han å lengte hjem. Arbeidspresset ble så stort at han på et tidspunkt hadde et lengre opphold på nerveklinikk. Likevel bestemte han seg for å bli i byen med familien. Han og kona, Anna Sophie Birch, fikk etter hvert tre barn.[20]
Mens han var i Leipzig, bidro Lie sterkt til å gjenopprette forholdet mellom de matematiske miljøene i Tyskland og Frankrike. Dette forholdet hadde vært svært dårlig etter krigen i 1870. Lie ble også valgt inn som medlem av Det franske vitenskapsakademiet i 1892.
I 1895 ble Lie valgt inn som fellow i Royal Society i London og som foreign associate i National Academy of Sciences i USA.
I 1898 reiste Lie tilbake til hjemlandet,[21] alvorlig syk med pernisiøs anemi. Han tok opp forelesningene ved Universitetet i Kristiania,[21] men dette orket han bare i noen få måneder. Han ble stadig dårligere, og døde den 18. februar 1899, i en alder av 56 år.[21]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.