Amfipoder (Amphipoda, gresk amphi og podos - flere/dobbel fot) er en artsrik orden av storkrepser.
Quick Facts Antall arter:, Habitat: ...
Close
De fleste artene er flattrykte fra sidene, og flertallet lever i saltvann (marine), men de er også vanlige i ferskvann eller i terrestriske miljøer (på landjorden). Noen få arter lever i symbiose med maneter. De mest tallrike underordenene er Senticaudata og Gammaridea, mens de drøyt 230 artene i underorden Hyperiidea (hyperide amfipoder) normalt har en kroppsbygning som avviker, eksempelvis manetloppe som lever i norske farvann. Underordenen Caprellidea omfatter blant annet hvallus og spøkelseskreps, som også har et klart avvikende utseende. Det finnes totalt minst 9725 arter av tanglopper, hvorav minst 500 arter lever i farvannene rundt Norge og 6 arter i norsk ferskvann.[1]
Amfipodene er små krepsdyr, typisk kroppsstørrelse er 2–60 mm, men noen arter helt opp til 140 mm. Det finnes også sjeldnere dypvannskjemper som kan bli opptil 30 cm. Tangloppene er flattrykte fra siden og mangler ryggskjold, slik som lopper (derav navnet). Kroppen er delt i tre om lag like store deler - hodet, hovedkroppen og halepartiet, som ofte er leddet. Mange arter kan gjøre små hopp gjennom å slå med halen, derav navnet. De skilles fra isopoder som er dorsoventralt flattrykte, det vil si flate ovenfra og ned, og amfipoder svømmer derfor ofte sidelengs. Det vitenskapelige navnet «Amfipoda» (av gresk amphi – flere (forskjellige/dobbel/mange, og podos – bein) viser til at beina er inndelt i svømmebein og gangbein slik som hos reker, og noen arter har også frambein med gripeanordninger eller «klør». Bakkroppen kan ha gangbein og ofte hoppebein.[2] Gjellene sitter på innsiden av grunnledet til brystføttene. Hannene er ofte noe større enn hunnene, som på sin side har en rugepose for egg under buken.
Artsbestemmelse kan være svært komplisert og kreve bruk av mikroskop eller genetikk.
De fleste av artene lever i havet og spiser mest dødt organisk materiale på ulike dyp. Det store flertallet arter er bunndyr (bentiske), de kryper gjerne på hydroider eller tang. Noen arter er frittflytende i vannsøylen (pelagiske), mens et fåtall er parasitter på andre dyr.[2] Flere arter i slekten Gammarus lever blant tang i fjæra og på strender, og noen arter lever blant strandet tang på strandvoller. Tanglopper er viktig føde for fisk, ikke minst marflo som gir grunnlag for flere ferskvannsfisk.
De marine amfipodene kan deles i to grupper, de pelagiske (frittsvømmende) og de bentiske (lever på bunnen). De pelagiske amfipodene er viktige som næring for sjøfugl, fisk og sjøpattedyr, og de er en viktig komponent i dyreplanktonet. Den mest vanlige gruppa i planktonet er hyperiinene.
Hvis en sammenligner med andre krepsdyrgrupper som hoppekreps og isopoder, er det forholdsvis få parasittiske amfipoder. De mest kjente parasittene er hvallus (familien Cyamidae), som lever som ektoparasitter på hvaler.[3]
Omtrent 20 % av amfipodene lever i ferskvann, eller andre vannforekomster utenom havet. De er mest tallrike i kjølige og tempererte strøk. Spesielt mange lever underjordisk, eller i gamle tempererte innsjøer; i tropene er de derimot sjeldne. De underjordiske artene er spesielt tallrike i Mellom- og Sør-Europa, Nord-Amerika og Australia. Høye konsentrasjoner av endemiske arter oppe i dagen finnes i Sør-Europa, Bajkalsjøen, Svartehavet, Det kaspiske hav, Sør-Australia (med Tasmania) og det sørøstre USA.[4]
I våre nordlige farvann lever tre underordener - Gammaroidea, Hyperiidea, og Caprellidea - men det klare flertallet av arter i norske farvann tilhører undergruppen Gammarina. Pelekreps eller pelelus kan gjøre skade på treverk i havet. En fremmed art - Gammarus tigrinus - er i ferd med å trenge inn i nordlige farvann i Østersjøen og Nordsjøen hvor den kan fortrenge andre arter.
Alle terrestriske amfipoder tilhører familien Talitridae, og de finnes kun i beskyttede, fuktige habitater. De lever i strølag og jord, og i Fiordland på New Zealand finnes de også i mose oppe i trekronene. Terrestriske amfipoder finnes på de sørlige landmassene, noe som tyder på at de kommer fra det gamle superkontinentet Gondwana. De er utbredt i New Zealand og Australia, de subantarktiske øyene, øyene i Stillehavet, Japan, Sørøst-Asia, Afrika, India og Mellom-Amerika. Med ufrivillig menneskelig hjelp har arter fra Australia og New Zealand, som Arcitalitrus sylvaticus, spredt seg til Nord-Amerika, De britiske øyer og deler av Europa.[5]
Taksonomien til krepsdyrene er komplisert og under regelmessig revisjon ettersom ny innsikt vinnes. En vanlig oppdeling anerkjenner seks ulike klasser, der storkrepser (Malacostraca) er den mest artsrike gruppen. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin og Davis[6], som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life[7], men stort sett WoRMS-databasen.[8]
- Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
- KLASSE storkrepser (Malacostraca) - +30 000 arter Latreille, 1802
- Underklasse «ekte storkreps» Eumalacostraca - +22 000 arter Grobben, 1892
- Overorden posereker (Peracarida) Calman, 1904
- Orden amfipoder (Amphipoda) - minst 9.725 arter, 1.900 i ferskvann Latreille, 1816
- Incertae sedis:
- Familie Iciliidae Dana, 1849
- Familie Pseudingolfiellidae Lowry & Myers, 2012
- Familie Regaliidae Lowry, 2006
- Familie Sanchoidae Lowry, 2006
- Familie Seborgiidae Holsinger, 1980
- Familie Sinurothoidae Ren, 1999
- Slekt Sinurothoe Ren, 1999
- Ikke anerkjent slekt Fresnillo J.L. Barnard, 1969 ( = Ocosingo J.L. Barnard, 1964)
- Ikke anerkjent slekt Metaceradocus Chevreux, 1925 ( = Hornellia (Metaceradocus) Chevreux, 1925 = Chattonella B.Biecheler, 1936)
- Tidligere underorden Caprellidea
- Tidligere underorden Corophiidea
- Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier, 4 000 arter Latreille, 1802
- Incerta sedis
- Familie Acanthonotozomatidae Stebbing, 1906
- Familie Acanthonotozomellidae Coleman & Barnard, 1991
- Familie Alicellidae Lowry & De Broyer, 2008
- Familie Amathillopsidae Pirlot, 1934
- Familie Ampeliscidae Krøyer, 1842
- Familie Amphilochidae Boeck, 1871
- Familie Argissidae Walker, 1904
- Familie Atylidae Lilljeborg, 1865
- Familie Bateidae Stebbing, 1906
- Familie Bolttsiidae Barnard & Karaman, 1987
- Familie Cheidae Thurston, 1982
- Familie Cheluridae Allman, 1847
- Familie Colomastigidae Stebbing, 1899
- Familie Condukiidae Barnard & Drummond, 1982
- Familie Cressidae Stebbing, 1899
- Familie Cyproideidae J.L. Barnard, 1974
- Familie Dexaminidae Leach, 1814 = Lepechinellidae Schellenberg, 1926
- Familie Didymocheliidae Bellan-Santini & Ledoyer, 1987
- Familie Dikwidae Coleman & Barnard, 1991
- Familie Epimeriidae Boeck, 1871 = Paramphitoidae
- Familie Exoedicerotidae Barnard & Drummond, 1982
- Familie Haustoriidae Stebbing, 1906
- Familie Hyperiopsidae Bovallius, 1886
- Familie Ipanemidae Barnard & Thomas, 1988
- Familie Iphimediidae Boeck, 1871 = tidligere overfamilie Iphimedioidea
- Familie Lafystiidae Sars, 1893
- Familie Laphystiopsidae Stebbing, 1899
- Familie Leucothoidae Dana, 1852
- Familie Maxillipiidae Ledoyer, 1973
- Familie Megaluropidae Thomas & Barnard, 1986 = Megaluropodidae Bousfield, 1982
- Familie Melphidippidae Stebbing, 1899
- Familie Miramarassidae Lowry, 2006
- Familie Nihotungidae J.L. Barnard, 1972
- Familie Ochlesidae Stebbing, 1910 = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
- Familie Oedicerotidae Lilljeborg, 1865
- Familie Pagetinidae K.H. Barnard, 1931
- Familie Paracalliopiidae Barnard & Karaman, 1982
- Familie Pardaliscidae Boeck, 1871
- Familie Phoxocephalidae Sars, 1891
- Familie Phoxocephalopsidae Barnard & Drummond, 1982
- Familie Platyischnopidae Barnard & Drummond, 1979
- Familie Pleustidae Buchholz, 1874
- Familie Podosiridae Lowry & Myers, 2012
- Familie Pseudamphilochidae Schellenberg, 1931
- Familie Sebidae Walker, 1908
- Familie Sicafodiidae Just, 2004
- Familie Stegocephalidae Dana, 1855
- Familie Stenothoidae Boeck, 1871
- Familie Stilipedidae Holmes, 1908
- Familie Synopiidae Dana, 1853 = Tironidae = Cardenioidae Barnard & Karaman, 1987
- Familie Thurstonellidae Lowry & Zeidler, 2008 = Clarenciidae Barnard & Karaman, 1987
- Familie Urohaustoriidae Barnard & Drummond, 1982
- Familie Urothoidae Bousfield, 1978
- Familie Valettiidae Stebbing, 1888
- Familie Valettiopsidae Lowry & De Broyer, 2008
- Familie Vicmusiidae Just, 1990
- Familie Vitjazianidae Birstein & M. Vinogradov, 1955
- Familie Zobrachoidae Barnard & Drummond, 1982
- Overfamilie Eusiroidea Bousfield, 1979
- Overfamilie Liljeborgioidea Stebbing, 1899
- Overfamilie Lysianassoidea Dana, 1849
- Familie Acidostomatidae Stoddart & Lowry, 2012
- Familie Amaryllididae Lowry & Stoddart, 2002
- Familie Aristiidae Lowry & Stoddart, 1997
- Familie Cebocaridae Lowry & Stoddart, 2011
- Familie Cyclocaridae Lowry & Stoddart, 2011
- Familie Cyphocarididae Lowry & Stoddart, 1997
- Familie Endevouridae Lowry & Stoddart, 1997
- Familie Eurytheneidae Stoddart & Lowry, 2004
- Familie Hirondelleidae Lowry & Stoddart, 2010
- Familie Izinkalidae Lowry & Stoddart, 2010
- Familie Kergueleniidae Lowry & Stoddart, 2010
- Familie Lepidepecreellidae Stoddart & Lowry, 2010
- Familie Lysianassidae Dana, 1849
- Familie Lysianassoidea incertae sedis
- Familie Opisidae Lowry & Stoddart, 1995
- Familie Pachynidae Lowry & Stoddart, 2012
- Familie Podoprionidae Lowry & Stoddart, 1996
- Familie Scopelocheiridae Lowry & Stoddart, 1997
- Familie Sophrosynidae Lowry & Stoddart, 2010
- Familie Thoriellidae Lowry & Stoddart, 2011
- Familie Trischizostomatidae Lilljeborg, 1865
- Familie Uristidae Hurley, 1963
- Familie Wandinidae Lowry & Stoddart, 1990
- Overfamilie Pontoporeioidea Dana, 1853
- Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier, minst 5 000 arter Lowry & Myers, 2013
- Infraorden Bogidiellida
- Infraorden Carangoliopsida
- Infraorden Corophiida
- Infraorden Gammarida
- Parvorden Crangonyctidira
- Overfamilie Allocrangonyctoidea Holsinger, 1989
- Overfamilie Crangonyctoidea Bousfield, 1973
- Familie Austroniphargidae Iannilli, Krapp & Ruffo, 2011
- Familie Chillagoeidae Lowry & Myers, 2012
- Familie Crangonyctidae Bousfield, 1973
- Familie Giniphargidae Lowry & Myers, 2012
- Familie Kotumsaridae Messouli, Holsinger & Reddy, 2007
- Familie Neoniphargidae Bousfield, 1977
- Familie Niphargidae Bousfield, 1977
- Familie Paracrangonyctidae Bousfield, 1983
- Familie Paramelitidae Bousfield, 1977
- Familie Perthiidae Williams & Barnard, 1988
- Familie Pseudocrangonyctidae Holsinger, 1989
- Familie Sandroidae Lowry & Myers, 2012
- Familie Sternophysingidae Holsinger, 1992
- Familie Uronyctidae Lowry & Myers, 2012
- Parvorden Gammaridira
- Overfamilie Gammaroidea Latreille, 1802 (Bousfield, 1977)
- Familie Acanthogammaridae Garjajeff, 1901
- Familie Anisogammaridae Bousfield, 1977
- Familie Baikalogammaridae Kamaltynov, 2002
- Familie Bathyporeiidae d'Udekem d'Acoz, 2011
- Familie Behningiellidae Kamaltynov, 2002
- Familie Carinogammaridae Tachteev, 2001
- Familie Crypturopodidae Kamaltynov, 2002
- Familie Eulimnogammaridae Kamaltynov, 1999
- Familie Falklandellidae Lowry & Myers, 2012
- Familie Gammaracanthidae Bousfield, 1989
- Familie Gammarellidae Bousfield, 1977
- Familie Gammaridae Leach, 1814
- Familie Iphigenellidae Kamaltynov, 2002
- Familie Luciobliviidae Tomikawa, 2007
- Familie Macrohectopidae Sowinsky, 1915
- Familie Mesogammaridae Bousfield, 1977
- Familie Micruropodidae Kamaltynov, 1999
- Familie Ommatogammaridae Kamaltynov, 2010
- Familie Pachyschesidae Kamaltynov, 1999
- Familie Pallaseidae Tachteew, 2001
- Familie Paraleptamphopidae Bousfield, 1983
- Familie Phreatogammaridae Bousfield, 1983
- Familie Pontogammaridae Bousfield, 1977
- Familie Sensonatoridae Lowry & Myers, 2012
- Familie Typhlogammaridae Bousfield, 1978
- Infraorden Hadziida
- Infraorden Talitrida
- Parvorden Talitridira
- Overfamilie Biancolinoidea Barnard, 1972
- Overfamilie Caspicoloidea Birstein, 1945
- Overfamilie Kurioidea Barnard, 1964
- Overfamilie Talitroidea Rafinesque, 1815
- Familie Ceinidae J.L. Barnard, 1972
- Familie Chiltoniidae J.L. Barnard, 1972
- Familie Dogielinotidae Gurjanova, 1953
- Familie Eophliantidae Sheard, 1936
- Familie Hyalellidae Bulycheva, 1957
- Familie Hyalidae Bulycheva, 1957
- Familie Najnidae J.L. Barnard, 1972
- Familie Phliantidae Stebbing, 1899 = tidligere overfamilie Phliantoidea Stebbing, 1899
- Familie Plioplateidae J.L. Barnard, 1978 = Pleioplateidae Barnard, 1978
- Tangloppefamilien (Talitridae) Rafinesque, 1815
- Familie Temnophliantidae Griffiths, 1975 = Temnophliidae Griffiths, 1975
- Underorden Hyperiidea - 20 / 23 familier, 233 arter H. Milne-Edwards, 1830
- Underorden Ingolfiellidea Hansen, 1903
Frank Emil Moen og Erling Svensen, Dyreliv i havet - Nordeuropeisk marin fauna, 6. utgave 2014, side 256.
«Amphipoda». Guide to New Zealand Soil Invertebrates. Besøkt 6. juni 2013. Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.): «Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist» - Species 2000. Reading, Storbritannia.