grunnstoff med kjemisk symbol Ti og atomnummer 22 From Wikipedia, the free encyclopedia
Titan er eit metallisk grunnstoff med kjemisk symbol Ti og atomnummer 22. Det er eit transisjonsmetall og er plassert i gruppe 4 i periodesystemet. Stoffet vart oppdaga av ulike forskarar på 1790-talet. Namnet kjem frå titanane, som var ei gudeslekt av himmelens og jordas born i gresk mytologi, og jordas første søner i romersk mytologi.
| |||||||||||||||||||||||||||||
Generelle eigenskapar | |||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Namn, kjemisk symbol, atomnummer |
Titan, Ti, 22 | ||||||||||||||||||||||||||||
Kjemisk serie | Transisjonsmetall | ||||||||||||||||||||||||||||
Gruppe, periode, blokk | 4, 4, d | ||||||||||||||||||||||||||||
Tettleik, hardleik | 4507 kg/m3, 6 (ikkje SI) | ||||||||||||||||||||||||||||
Utsjånad | Sølvkvitt ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||
Atomeigenskapar | |||||||||||||||||||||||||||||
Atommasse | 47,87 u (ikkje SI) | ||||||||||||||||||||||||||||
Atomradius (berekna) | 140 (176) pm | ||||||||||||||||||||||||||||
Kovalent radius | 136 pm | ||||||||||||||||||||||||||||
Ioneradius | 68 pm (ladning: +4) | ||||||||||||||||||||||||||||
van der Waals radius | (?) pm | ||||||||||||||||||||||||||||
Elektronkonfigurasjon | [Ar] | ||||||||||||||||||||||||||||
Elektron per energinivå | 2, 8, 10, 2 | ||||||||||||||||||||||||||||
Oksidasjonstrinn (oksid) | +3, +4 (Amfotært) | ||||||||||||||||||||||||||||
Krystallstruktur | Heksagonal | ||||||||||||||||||||||||||||
Fysiske eigenskapar | |||||||||||||||||||||||||||||
Tilstandsform | Fast stoff | ||||||||||||||||||||||||||||
Smeltepunkt | 1935 K (1662°C) | ||||||||||||||||||||||||||||
Kokepunkt | 3560 K (3287°C) | ||||||||||||||||||||||||||||
Molart volum | 10,64 cm3/mol | ||||||||||||||||||||||||||||
Fordampingsvarme | 425,2 kJ/mol | ||||||||||||||||||||||||||||
Smeltevarme | 16,11 kJ/mol | ||||||||||||||||||||||||||||
Damptrykk | 0,49 Pa ved 1933 K | ||||||||||||||||||||||||||||
Ljodfart | 4140 m/s ved 293,15 K | ||||||||||||||||||||||||||||
Diverse eigenskapar | |||||||||||||||||||||||||||||
Elektronegativitet | 1,54 (Paulings skala) | ||||||||||||||||||||||||||||
Spesifikk varmekapasitet | 523 J/(kg·K) | ||||||||||||||||||||||||||||
Elektrisk konduktivitet | 2,34 MS/m | ||||||||||||||||||||||||||||
Termisk konduktivitet | 21,9 W/(m·K) | ||||||||||||||||||||||||||||
Ioniseringspotensial | 658,8 kJ/mol | ||||||||||||||||||||||||||||
Mest stabile isotopar | |||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||
SI-einingar og STP er brukt unntatt der det er avmerkt |
Titan har høg styrke i forhold til vekta, og blir brukt åleine eller i legeringar som materiale til romrakettar, jetfly, ubåtar, verktøy samt tennis- og squash-racketar. Vanlege titanlegeringar inneheld jern og aluminium. Det kjemiske stoffet titandioksid har ein stabil, kvit farge og er mykje brukt i måling.
Titan vart oppdaga i england av William Gregor i 1791. Han oppdaga grunnstoffet i mineralet ilmenitt. Omtrent samstundes laga Franz Joeseph Muller ein liknande substans utan at han greidde å identifisera stoffet. Fleire år seinare vart grunnstoffet igjen oppdaga uavhengig av dette. Denne gong av Martin Heinrich Klaproth som gav det namnet titan.
Reint metall har vore vanskeleg å utvinna, og vart først danna i 1910. Først i 1946 vart det brukt utanfor laboratorium, etter at William Justin Kroll viste at kommersiell produksjon kan skje ved reduksjon av titantetraklorid med magnesium etter Krollprosessen.
Titan førekjem blant anna i mineralet ilmenitt, som er råstoff for titanproduksjon i Noreg. Dei viktigaste norske titanprodusentane er Titania A/S, Tinfos, og Kronos Titan A/S.
Titan har vanlegvis oksidasjonstal 4 i sambindingar, men kan òg ha oksidasjonstal 3.
Titanmetall er dekt av eit oksidlag som vernar det. Metallet kan brenna i luft. Da vert titandioksid og titannitrid danna.
Ti + O2 → TiO2 2Ti + N2 → TiN
Titan reagerer vanlegvis ikkje med basar.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.