From Wikipedia, the free encyclopedia
Gada cilvēks ir Amerikas Savienoto Valstu ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "Time" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".
Tradicionāli žurnāls "Time" katra gada pēdējā decembra numurā nosauc "Gada cilvēku". Šī nominācija tiek piešķirta kopš 1927. gada, kad šo titulu ieguva lidotājs Čārlzs Lindbergs, kas pirmo reizi vienatnē pārlidoja Atlantijas okeānu.
Gada personu izvēlas žurnāla redaktori, nosaucot personu, cilvēku grupu vai kādu jēdzienu, kam attiecīgajā gadā bijusi pievērsta vislielākā ievērība informatīvajā telpā, ziņās.[1] Iepriekš par "Gada cilvēkiem" ir kļuvuši Ādolfs Hitlers, Josifs Staļins, Džordžs Herberts Volkers Bušs, Džordžs V. Bušs, abstrakts amerikāņu kareivis un pat interneta lietotājs.
Gads | Laureāts | Dzīves gadi | Piezīmes |
---|---|---|---|
1927 | ![]() |
1902—1974 | Pirmais un pats jaunākais laureāts, lidotājs, pirmo reizi vienatnē pārlidoja pāri Atlantijas okeānam |
1928 | ![]() |
1875—1940 | |
1929 | ![]() |
1874—1962 | |
1930 | ![]() |
1869—1948 | Pirmais laureāts, kas nav ASV pilsonis; pirmais aziāts |
1931 | ![]() |
1883—1945 | Pirmais francūzis; pirmais eiropietis |
1932 | ![]() |
1882—1945 | Pirmais ievēlētais ASV prezidents; sākot ar viņu, titulu "Gada cilvēks" ir ieguvuši visi ASV prezidenti, izņemot Džeraldu Fordu |
1933 | ![]() |
1882—1942 | |
1934 | ![]() |
1882—1945 | Izvēlēts otro reizi |
1935 | ![]() |
1892—1975 | Pirmais laureāts-monarhs; pirmais afrikānis |
1936 | ![]() ![]() |
1896—1986 | Pirmā laureāte |
1937 | ![]() |
1887—1975 | Pirmais laureātu pāris, pirmie ķīnieši, pirmie mongoloīdi |
![]() |
1897—2003 | ||
1938 | ![]() |
1889—1945 | Vienīgais izdevums, kur izvēlētā persona netika atainota uz vāka |
1939 | ![]() |
1878—1953 | Pirmais PSRS-Krievijas pārstāvis, pirmais komunists |
1940 | ![]() |
1874—1965 | |
1941 | ![]() |
1882—1945 | Izvēlēts trešo reizi |
1942 | ![]() |
1878—1953 | Izvēlēts otro reizi |
1943 | ![]() |
1880—1959 | |
1944 | ![]() |
1890—1969 | |
1945 | ![]() |
1884—1972 | |
1946 | ![]() |
1879—1972 | |
1947 | ![]() |
1880—1959 | Izvēlēts otro reizi |
1948 | ![]() |
1884—1972 | Izvēlēts otro reizi |
1949 | ![]() |
1874—1965 | "Gadsimta pirmās puses cilvēks"; izvēlēts otro reizi |
1950 | ![]() |
Par līdzdalību Korejas karā; pirmais abstraktais laureāts | |
1951 | ![]() |
1882—1967 | Pirmais musulmanis |
1952 | ![]() |
1926—2022 | Pirmā karaliene |
1953 | ![]() |
1876—1967 | |
1954 | ![]() |
1888—1959 | |
1955 | ![]() |
1893—1962 | |
1956 | ![]() |
Abstrakts jēdziens | |
1957 | ![]() |
1894—1971 | |
1958 | ![]() |
1890—1970 | |
1959 | ![]() |
1890—1969 | Izvēlēts otro reizi |
1960 | ![]() |
Zinātnieku saraksts: Lainuss Polings, Izidors Rabi, Edvards Tellers, Džošua Lederbergs, Donalds Glēzers, Vilards Libijs, Roberts Vudvards, Čārlzs Stārks Dreipers, Viljams Šoklijs, Emīlio Segrē, Džons Enderss, Čārlzs Tauns, Džordžs Bidls, Džeimss Van Allens un Edvards Pērsels | |
1961 | ![]() |
1917—1963 | |
1962 | ![]() ![]() |
1881—1963 | Pirmais Romas pāvests. |
1963 | ![]() |
1929—1968 | |
1964 | ![]() |
1908—1973 | |
1965 | ![]() |
1914—2005 | |
1966 | ![]() |
Abstrakts jēdziens | |
1967 | ![]() |
1908—1973 | Izvēlēts otro reizi |
1968 | ![]() |
Sastāvs: Frenks Bormans, Džeimss Lovels un Viljams Anderss | |
1969 | ![]() |
Abstrakts jēdziens | |
1970 | ![]() |
1913—1992 | |
1971 | ![]() |
1913—1994 | |
1972 | ![]() |
1913—1994 | Izvēlēts otro reizi |
![]() |
dzimis 1923 | ||
1973 | ![]() |
1904—1992 | |
1974 | ![]() |
1906—1975 | Pirmais arābs |
1975 | ![]() |
Izvēlētās laureātes: Betija Forda, Karla Hilsa, Ella Graso, Barbara Džordāna, Sjūzija Šārpa, Džila Konveja, Billija Džīna Kinga, Sjūzana Braunmillere, Edija Vajata, Ketlīna Baierlija, Kerola Satone un Elisone Čika | |
1976 | ![]() |
dzimis 1924 | |
1977 | ![]() |
1918—1981 | |
1978 | ![]() |
1904—1997 | |
1979 | ![]() |
1902—1989 | Islāma revolūcijas līderis Irānā |
1980 | ![]() |
1911—2004 | |
1981 | ![]() |
dzimis 1943 | |
1982 | Personālais dators | "Gada ierīce"; pirmais laureāts — nedzīvs priekšmets | |
1983 | ![]() |
1911—2004 | Izvēlēts otro reizi |
![]() |
1914—1984 | ||
1984 | ![]() |
dzimis 1937 | |
1985 | ![]() |
1904—1997 | Izvēlēts otro reizi |
1986 | ![]() |
1933—2009 | |
1987 | ![]() |
1931—2022 | |
1988 | ![]() |
"Gada planēta"; abstrakts jēdziens | |
1989 | ![]() |
1931—2022 | "Desmitgades cilvēks"; izvēlēts otro reizi |
1990 | ![]() |
1924—2018 | |
1991 | ![]() |
dzimis 1938 | |
1992 | ![]() |
dzimis 1946 | |
1993 | ![]() ![]() ![]() |
Jāsirs Arafāts, Frederiks Vilems de Klerks, Nelsons Mandela un Ichaks Rabins | |
1994 | ![]() ![]() |
1920—2005 | |
1995 | ![]() |
dzimis 1943 | |
1996 | ![]() ![]() |
dzimis 1952 | |
1997 | ![]() ![]() |
1936—2016 | |
1998 | ![]() |
dzimis 1946 | Izvēlēts otro reizi |
![]() |
dzimis 1946 | ||
1999 | ![]() |
dzimis 1964 | |
2000 | ![]() |
dzimis 1946 | |
2001 | ![]() |
dzimis 1956 | |
2002 | ![]() |
Sintija Kūpere ("WorldCom" darbiniece), Šerona Votkinsa ("Enron" darbiniece) un Kolina Roulija (FIB darbiniece) | |
2003 | ![]() |
Izvēlēts otro reizi (par līdzdalību Irākas karā); abstrakts jēdziens | |
2004 | ![]() |
dzimis 1946 | Izvēlēts otro reizi |
2005 | ![]() ![]() |
Dziedātājs Bono un Geitsu ģimene (Bills Geitss un Melinda Geitsa) | |
2006 | Tu | "Tu kontrolē informācijas ēru" (abstrakts Interneta lietotājs); žurnāla vāks izveidots atspīdošs | |
2007 | ![]() |
dzimis 1952 | |
2008 | ![]() |
dzimis 1961 | |
2009 | ![]() |
dzimis 1953 | |
2010 | ![]() |
dzimis 1984 | Lielākā rietumu sociālā tīkla — tīmekļa vietnes Facebook — izveidotājs un dibinātājs |
2011 | Protestētājs | Pārstāvošs daudzas globālās protesta kustības, piemēram Arābu pavasari, Indignants un Occupy kustības, kā arī protestus Grieķijā, Indijā un Krievijā | |
2012 | ![]() |
dzimis 1961 | |
2013 | ![]() ![]() |
dzimis 1936 | |
2014 | Cīnītāji ar Ebolu | ||
2015 | ![]() |
dzimusi 1954 | |
2016 | ![]() |
dzimis 1946 | |
2017 | "Klusēšanas pārtraucēji" (The Silence Breakers) | Cilvēki, kas izteikušies pret seksuālu vardarbību un uzmākšanos, tostarp Me Too kustības aktīvisti. Uz žurnāla vāka tos pārstāv zemeņu lasītāja Izabella Paskvale (pseidonīms), lobiste Adama Aivu, aktrise Ešlija Džada, programmēšanas inženiere Sjūzana Foulere, dziedātāja un dziesmu autore Teilora Svifta un sestā sieviete, slimnīcas darbiniece, kas vēlējās palikt anonīma un kuras seju nevar redzēt. Uzskaitīti arī citi: aktrise Alisa Milāno, aktīviste Tarana Bjorka, aktrise Selma Blēra, septiņi prasītāji tiesas procesā pret viesnīcu "Plaza", politiķe Sāra Gelzere, uzņēmēja Lindseja Meiere, trauku mazgātāja Sandra Pekeda, aktrise Rouza Makgauana, psihoterapeite un rakstniece Vendija Volša, blogere Lindsija Reinoldsa, saimniecības vadītāja Huana Melara, žurnāliste Sandra Millere, aktieris Terijs Kross, Ročesteras Universitātes profesores Selesta Kida un Džesika Kentone, žurnāliste Megina Kelija, žurnāliste Džeina Merika, producente Zelda Perkinsa, Eiropas Parlamenta deputāte Terija Reintke, labdarības darbiniece Beksa Belija, mākslas projektu kuratore Amanda Šmita, kinorežisore Bleiza Lipmena un anonīma bijusī biroja darbiniece.[2] | |
2018 | "Sargi" (The Guardians) | Žurnālisti, kas par savu darbību tika pakļauti vajāšanai, tika ieslodzīti vai pat noslepkavoti. Uz četriem žurnālu vākiem attēlotie žurnālisti: Džamāls Hāšogdži, The Washington Post reportieris, kas noslepkavots par viņa Saūda Arābijas kroņprincim veltīto kritiku; Marija Ressa, Filipīnu ziņu vietnes Rappler redaktore, kurai izvirzītas apsūdzības par prezidenta Rodrigo Dutertes vardarbīgās politikas kritisko atspoguļojumu; divi aģentūras Reuters žurnālisti, sagūstīti Mjanmā, izmeklējot rohindžu musulmaņu slaktiņu; un Mērilendas laikraksta The Capital darbinieki, kuru birojā masveida apšaudē nogalināja piecus darbiniekus. Žurnālistiem veltītajā rakstā īpaši izcelti vēl vairāki žurnālisti — no Bangladešas, Vjetnamas, Meksikas, Venecuēlas, Turcijas, Sudānas un Krievijas.[3] | |
2019 | ![]() |
dzimusi 2003 | zviedru skolniece un vides aktīviste |
2020 | ![]() |
dzimis 1942 | 2020. gada ASV prezidenta vēlēšanās Džo Baidens ievēlēts par valsts prezidentu, bet Kamala Herisa kļuva par viceprezidenti, uzvarot Donaldu Trampu un Maiku Pensu[5] |
![]() |
dzimusi 1964 | ||
2021 | ![]() |
dzimis 1971 | Tesla izpilddirektors, SpaceX dibinātājs un izpilddirektors un 2021. gada bagātākais cilvēks pasaulē[6] |
2022 | ![]() |
dzimis 1978 | Ukrainas prezidents (2019—pašlaik). "Ukrainas gars" reprezentē ukraiņus un Ukrainas pretestību pret Krievijas iebrukumu.[7] |
2023 | ![]() |
dzimusi 1989 | Dziedātāja un dziesmu autore, kuras 2023.–2024. gada Eras Tour kļuva par visu laiku ienesīgāko koncerttūri.[8] Tūrei bija ievērojama ietekme uz kultūru un ekonomiku 2023. gadā. Time aprakstīja Sviftu kā pirmo Gada cilvēku, kurš saņēmis atzinību par "sasniegumiem mākslā". Svifta bija arī daļa no 2017. gada Gada cilvēka titula ieguvējiem, ko sauc par "Klusuma pārkāpējiem". Žurnāls viņu atzīmēja kā pirmo sievieti, kas atzīta vairāk nekā vienu reizi, un pirmo sievieti, kas divas reizes parādījās uz Gada cilvēka izdevuma vāka.[9] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.